A TOKAJ -KPKKIKSI HKGYSÉC. 827 



kakasbérczin pl. a = zöldesbarna, b = világosb veresbarna, c irányában 

 pedig világos zöld szinü. De helyenként gyenge ezen többszinüség, e tekintet- 

 ben hasonlóvá lesz az aiigithoz (pl. a Szár-hegyen), az egyközös elsötétedések 

 azonban kétségtelenné teszik ez esetben is, hogy rhombosrendszerű. 



Magnetitzárvány nem ritka a hypersthenekben. 



A Kakasbércz kőzetének egyik hypersthenjén uralittá való átalakulás 

 nyomát találtam. 



Augit jóval kevesebb van ezen alcsoport tagjaiban, mint hypersthen. 

 Harántmetszetben ezeknél is a vert. oszlop lapjait (cxoP) és a két oldalos vég- 

 lapot (ooPoo, oopcxa) találjuk, az oszlop irányában rossz hasadási vonalak- 

 kal, a véglapok irányában pedig elválásokkal. 



Pleochroismusuk rendesen igen gyenge, de némelykor olyan erős, hogy 

 megközelíti a hypersthenét. Extinctiójuk szöge a hosszmetszetben (c : c) 

 egész 36°-ig felmegy. 



A földpát ezen alcsoport tagjaiban sokkal inkább feltűnik makroszkópos 

 vizsgálásnál, mint az előbbiben, mert nem annyira üveges mint ott volt, sőt 

 ellenkezőleg fehér, némelykor zöldes, barnás, vöröses színű és így élesen 

 elüt az alapanyagtól. Általában elég nagyok a földpátok, középméretük 

 hosszirányban 5 mm., szélességben 3 mm., de van ennél nagyobb is. 



A lángkisérleti meghatározások szerint oligoklas és andesin benne a 

 legtöbb ; a nagyobb uralkodó földpátok határozottan ezen sorozatokba tartoz- 

 nak. De van ezenkívül elég sok labradorit viselkedésű is. Ezen ?> sorozat 

 tagjait találja az ember rendesen a lángkisérleti meghatározásoknál. De a 

 Nyerges-hegy kőzetében egy borsárga üveges szemet káliumföldpátnak talál- 

 tam, olyannak a mely a sorozat legvégére helyezendő (I. Na B — 4, K 1, olv. 

 3 ; II. Na 3, K 0—1, olv. 4 víztiszta, néhány külhólyag; III. Na 4, K 2—3). 

 Ennél is meg van az az anomália, hogy a Il-ik kísérletben kisebb a K-festés, 

 mint az I-ben. Mikroszkóppal is találtam ezen kőzetben (valamint a Remete- 

 hegyről valóban is) egy nagy lyukas orthoklast. Hogy ezen kőzetben a csak 

 elvétve található káliumföldpátnak zárványszerepe van, az nagyon valószínű 

 azért is, mivel magában a kőzetben sok mogyoró nagyságú, a gneiszből szár- 

 mazó földpátféle legöml)ölyödött zárvány van. 



Az elsötétedési szögletek alapján ezen alcsoportnál is azt következtet- 

 hetjük, a mit az előbbinél. 



A nagyobb földpátok túlnyomóan egyének (nem ikrek), de sok az iker 

 is. Az iker- összenövéseknél egyes esetekben igen nagy az egyének száma: a 

 Magos-hegy alatt lévő Bükk-rétről származó kőzet andesin ikrénél 60 egyént 

 számoltam meg. Telve vannak ezek üvegzárványokkal, a miből gyors növe- 

 kedésre következtethetünk. Másoknak csak külső részükben van üveg. A szár- 

 hegyi földpátban pyroxent, biotitot, alapanyagot is találtam zárványként az 

 üvegen kívül. Pyroxen- zárvány általában véve nem is igen ritka. 



Zónás szerkezettel (ismorph- rétegzettséggel) g^^akran találkozunk a 



(ál 3) 



