A TOKAJ-EPERJESI HEGYSÉG. 331 



A N.-Milicztöl ny.-ra a Szár-hegy felé mikrokristályos alapanyagot talá- 

 lunk, de az apró kristálykák java része inkább nagy krystályok összetördelt 

 maradékainak látszanak, mint igazi újonnan képződött mikrolithoknak. 

 Ilyenforma a Csatarét és némileg a Vaskapu felett lévő sziklafal (Orita k. alja) 

 alapanyaga is. 



A K.-Milicz kőzetének alapanyagát helyenként zöld chloritféle mállási 

 termény festi. 



Sokkal gyakoribb a hsematitos és limonitos elváltozás, a minőt talá- 

 lunk az Orita és N.-Milicz minden vastartalmú ásványánál. 



A Csatarét kőzetében a híjematitos részletek folyóssági sávokat alkotnak, 

 tehát ez nem utólagos elváltozás, sőt ellenkezőleg eredeti képződésre vezet- 

 hető vissza. 



Az alapanyagban a következő nagyobb ásványok vannak : 



Qiiarz ezen alosztálynál van a legkevesebb számban, úgy hogy sok 

 kézi példányon csak figyelmes keresés után találunk egy, szélein megolvadt 

 szemet. Csiszolatba ritkán kerül. Egyik n.-milicziben nyúlványokkal ellátott 

 üvegzárványt, ebben légbuborékot találtam. 



A tridymit zöldessárga apró lemezeket alkotva, bőségesen fordul elő a 

 K.-Milicz kőzetének likacsaiban, kisebb mennyiségben másutt is (Orita). 



Biotít elég bőven fordul elő, de sokszor csak mint töredék. Vannak 

 azért kézi példányok, a melyekben biotitot nem találtam (N. -Kopasz). 



Rendesen nagyon el van változva. Chemiai elváltozásuk eredményeként 

 nagyon sok magnetit gj^ülik meg bennük ; némelykor már csak magnetit- 

 halmazok mutatják az egykori biotit alakját és hasadási vonalait. Feljebb 

 oxydálódva haematittá, sőt limonittá változik, a mely aztán az egész környe- 

 zetet festi. 



A még elég ép biotit erős dichroismusú. A N.-Milicztöl ny.-ra eső hely 

 biotitjában pleochroitos udvarokat találunk, az Oritáéban pedig földpátzár- 

 ványokat. 



Erősen elváltozott állapotában némelykor nehéz megkülönböztetni 

 az amj)hiboltól. 



Amphibol nagyon kevés van ezen alcsoportban. Szabad szemmel csak 

 ritkán lehet felismerni, a csiszolatból is igen gyakran kimarad. Leggyakrab- 

 ban találjuk még az Orita kőzetében. 



Egészen azon tulajdonságok és elváltozások találhatók rajta, mint az 

 előbb leirtaknál. 



UralitOüodás nyomát találtam a N.-Milicz egyik elváltozott kőzetében. 

 Az augit-oszlop végéhez harántul kis hypersthen nő. Mindkét ásvány meg- 

 zavarodik egyilc oldalán és amphibollá alakúi. 



Míg a quarz, biotit, amphibol az előbbi alcsoportokhoz hasonlítva itt 

 kissé megfogyott, addig a nagyobb basicitás kifejezője, a pyroxen határozottan 

 uralkodik. Elvétve makroszkóposán is talál jukmint jól felismerhető több mm. 



(ál7) - 21- 



