332 SZÁDECZKY GYULA : 



hosszú kristályokat (vert. oszlop és az oldalas veglapok láthatók rajtuk, a 

 végek hiányoznak), de általánosan és jellemzően mutatja őket a mikroszkóp, 



A pyroxenek nem mindig épek, sőt a legtöbbször el vannak változva 

 t. 1. a vas magnetit alakjában válik ki, a mely tovább oxydálódik ha'matittá 

 és limonittá ; a többi rész szerpentinesedik vagy chloritosodik. Igen gyakran 

 van benne zárványként is a magnetit, a melyen szintén sokszor bekövetkez- 

 nek az említett oxydátiói termények. 



Máskor a pyroxenek külsejükön utólagosan megolvadtak, az alapanyag 

 benyomul helyenként, mintegy befátyolozza az ásványt, vagy az egész kristály 

 legömbölyödik, inkább szem-, mint kristályalakuvá válik (Kanta-hegy, 

 N.-Milicz, Orita). 



A pyroxenek közül általában ezen csoportnál is a híjpcrsthen uralkodik 

 számra nézve az augit felett. Jellemző, hogy az apróbb pyroxenek majdnem 

 kivétel nélkül mind hypersthenek. Ha apró augitokat találunk is, azok több- 

 nyire töredékeknek bizonyulnak és nem igazi mikrolithoknak. Kivételes ese- 

 tenként az augit is megszaporodik. A K.-Miliczről van olyan példányom, a 

 melyben határozottan több a hypersthen, de van olyan is, a melyben az 

 augit már körülbelöl egyensúlyban van a hypersthennel. Sok a nagy augit a 

 Szár-hegy é. oldaláról származó kőzetben is. 



A kristály alakja a hyperstheneknek olyan, mint az előbbi alcsoportban 

 volt, t. i. majd a véglapok uralkodnak, majd az oszlop, vagy az oszlop csak 

 maga van kiképződve ; új itt az az eset, hogy az oldalas véglapok oszlop 

 nélkül egymagukban vannak (K.-Milicz). 



Pleochroismusuk erős, a N.-Milicztöl d.-re egy példányban c = fűzöld, 

 á = vörösbarna, b — sárgás-zöld. 



Főként az apró hypersthenek között rendkívül hosszú oszlopok fordul- 

 nak elő, némelyek meg is görbülnek vagy széttörnek. 



A N.-Milicz kőzete mikrokristályos alapanyagának nagy részét hyper- 

 sthenek alkotják. 



Hypersthen-mikrolithok elég gyakran vannak bezárva a földpátokba 

 is, jeléül annak, hogy korán kezdtek kiválni, 



A hypersthenben légbuborékos üvegen kívül nagyon apró pálczikák 

 (apatit?) fordulnak elő zárványként (K.-Milicz). 



Az augitokról az áll, a mit már az előbbieknél említettem. Itt már 

 ikrek is előfordulnak gyéren. Többnyire nagy kristályokat alkotnak, nem 

 olyan aprókat, mint a hypersthenek. Pleochroismusuk gyenge c = zöld, erre 

 normálisan sárgás. 



A földpátok nem nagyok. A Csatarét folyóssági sávokat mutató, vöröses 

 kőzetében egészen aprók a földpátok. Ha üveges a földpát, akkor egészen 

 tömör andesitos a kőzet. Csak ha mállottak, akkor tűnnek fel jobban a 

 földpátok. 



A lángkisérleti meghatározások kimutatják, hogy ezen alcsoport a Icg- 



