A TOKAJ- KPEKJESI HEGYSÉG. 3:^;! 



bazikusabb, nem azáltal ugyan, mintha új sorozatú földpátokat találnánk 

 ebben; a földpátok, melyekre a lángfestésböl következtethetünk, itt is olúio- 

 klas, andesin és labradorit sorozatba látszanak tartozni. A nagyobb basicitásra 

 vall az, hogy még a íí-ik alcsoportban az oligoklas uralkodott, addig itt az 

 oligoklas fogy, az andesin és labradorit szaporodik. Valamint a biotit és 

 quarz, a gneiszzárvány szaporodik a 2-ik alcsoporthoz közeledve, úgy szapo- 

 rodik az oligoklas is. A savasabb földpátok valószinüleg a gneiszzárványok 

 rovására képződnek ezen pyroxentrachyt-féle kőzetben. 



Mikroskop alatt nagyjából ismétlődnek a már előbb látott viszonyok a 

 földpátoknál is. Rendesen nagy földpátok és földpát-mikrolithok együtt for- 

 dulnak elő, de az Orita-tetö és a Kopaszka közelében mind igen aprók és nem 

 tábla-, hanem inkább léczalakúak a földpátok. A nagy földpátok között elvétve 

 igen nagy az ikeregyének száma, így a Csataréttöl d. felé húzódó gerinczen 

 körülbelől ^00 egyént számoltam meg, a melyek poláros fényben valami 

 tarka szövethez hasonlítanak és e mellett zónás szerkezetet is mutatnak. 

 A Vaskapu felett igen szép, kereszt-alakúlag átnőtt ikret találtam, a melynek 

 sötétedési szöge hossztengelyével 37°. De sok, nagy, üveges nemiker földpát is 

 van, éles hasadásokkal, melyekhez nem nagy szög alatt sötétednek. 



A sötétedési szögletekből itt is azokra a földpát-sorozatokra következtet- 

 hetünk, mint az előbbi alcsoportoknál ; meg kell azonban jegyeznem, hogy a 

 a nagy sötétedési szögletek itt gyakoriabbak, mint az előbbieknél. 



Zárványként leggyakrabban hypersthent (Orita, Vaskapu felett. Kopasz- 

 hegy, N.-Milicz Csataréttől d.-re) találunk a piszkos, sokszor szerpentines alap- 

 anyag mellett. A zárványok némelykor zónákra osztják a földpátot, szépen 

 mutatva a növekedés stádiumait. Egy esetben amphibol- zárványt is találtam 

 (Orita tető), gyéren magnetitot (Vaskapu felett). 



A macinetitról már az alapanyag tárgyalásánál említettem, hogy két- 

 féle van, t. i. eredeti képződmény és utólagosan, a vastartalmú ásványok 

 elbomlásából származó. Ez utóbbi esetben némelykor valóságos pseudomor- 

 phosákat alkot. 



Némely tagjánál ezen alcsoportnak egész magnetitos halmazokat lehet 

 találni mikroszkóp alatt (Orita-tető), a mely pyroxent és erősen elváltozott föld- 

 pátrészleteket zár be. 



A magnetit tovább oxydálódva haematittá, sőt limonittá lesz. 



Közei zárványok ezen alcsoportnál is bőven vannak. Többnyire biotitos 

 és földpátos gneiszfélc zárványok ezek. Majd az egyik, majd a másik ásvány 

 a túlnyomó ezen zárványokban. Föltűnő, hogy quarz csak ritkán van 

 bennük. 



Gneiszféle maradványokat körülbelől minden hegyen találtam. A K.- 

 Milicz gneiszzárványában gránátos pleonast is fordul elő, mint contact kép- 

 ződmény. A Vaskapu felett lévő meredek oldal gneiszárványában mikro- 

 szkóppal földpát, biotit, magnetit és pleonast található. A földpát egy része 



[219] 



