KGIPTOM GEOLÓGIÁJÁHOZ. 837 



nyészettel váltakozik egymással, mert a hegyek magas csúcsai összegyűjtik 

 a csapadékot s életet adnak a szikláknak.^ E parti hegység kéj^ezi a Szahara 

 keleti határát s gránit, gnájsz, diorit és más kristályos kőzeteivel a fiatalabb 

 üledék-közetek alapját.'^ Ezen nyugszik mintegy 100 m. vastagságban Egip- 

 tom legrégibb iiledék-közete, a barna-vörös csillámban gazdag quarzhomokkö, 

 melynek korát a gyér kövületekből ^ megállapítani nem lehet, de mely való- 

 szinüleg megegyezik Zittel szerint a judaeai cenoman homokkővel."* Erre 

 következik hasonló fekvésben 100 — 1 50 m. vastag, világos márgamész oly 

 kövületekkel,'^ melyek kétségtelenné teszik e rétegek cenoman eredetét'' 

 8 melyet barnaszén és aszfalttartalmú homokköréteg fed el a középkrétából. 

 Maga a felső kréta csak csekély területet foglal el s fölötte GOO — 800 m. 

 magas nummulit-mész sziklafalak merednek. 



A Niliis balparti, lybiai része külső alakulásában sokkal egyhangúbl).'' 

 Esznehtöl Fajúmig 200 — 300 m. magas fensík vonul el minden nagyobb 

 völgyképződés, forrás, patak stb. nélkül, mert itt eső évtizedeken át nem 

 esik s belé némi változatosságot csak az oázok mélyedései,^ néhány hegy- 

 sziget útvesztője/-' s a mozgó buczkák homokhalmai ^" hoznak. A kréta leg- 

 régibb rétegeivel Esznehtöl délre találkozunk, hol a fehér nummulit-mész 

 helyébe az annyi vita '^^ tárgyát képező EussEGGER-féle nubiai homokkő lép,^^ 

 mely Eszneh és Edfu körül nyugat felé kiterjedve Dáhel és Kárgeh oázokig 

 nyomul előre, míg délen Kordofau és Szennaár határáig terjed ! ^^ E réteg- 

 complexus íöO m. vastag, benne a világos-vörös, zöld és szürke márga vál- 

 takozik, melyből a kősó es gipsz sohasem hiányzik, vastartalmú homokkövei 



' ScHWEiNFURTH & GüssFELDT, Pet. Mitthg. XXII. 261 — 264. és másutt. 



^ Inuen került ki az ösegiptomiak és rómaiak obeliszkjainak porpbyrja. 



•■' Fosszil fák, kagylók, (Cardimn ?) stb. 



* Lartet. Ann. d. bc. geol. 1869. I. k. 149—178. 1. 



^ Hemiaster ós ammonitok. 



•* E kövületekből már 40 faj van meghatározva, Schweinfurth gyűjtötte s a 

 müncheni palseontologiai múzeumnak ajándékozta. 



^ Pet. Ergánz. b. II. 14-16. 1. 



" A lybiai sivatag oázait a sivahi nagy depressioig Zittel szerint egy nagy 

 közös medencze látja el vizzel, melyet a középafrikai hegyvidék áplál s mely a 

 Középtengerbe épen e depressio miatt nem juthat el. 



" E hegyek törmelékei a kömezök (hammadák). 



^" Ezek nyugati határát még mindig nem ismerjük. 



^^ Lartet, i. h. Anmerk. 13. — Coquand, Bull. Soc. geol. Fr. 1S7.5. ser. 2. vol. 

 IV. 159. 1. — PoMEL, u. o. 52i. 1. Ezt a homokkövet vitték az ösegiptomiak is a 

 legnagyobb mennyiségben templomaik építésére a szilszilehi kőbányákból. 



^^ RussEGGER, Reisen in Európa, Asien imd Afrika. II. 275 — 277. 1. — Figaki- 

 Bey, Studii scientif. sull'Egitto & c. Lucca 1864. I. 20—2.3. I. — Unger, Sitz. ber. k. k 

 Akad. Wissensch. Wien. 1859. XXXIII. 223— 23('. 1, 



^' Russegger, i. h. 



Földteai Közlöny. XIX. köt. 1889. (223) ' 22 



