Í542 JANKÓ JÁNOS : 



meghiúsult, úgy hogy ez úton némi eredményt nyerni nem sikerült s íg\' 

 e mészkő korának meghatározását csakis a stratigraphiai viszonyok ismerete 

 döntheti el.)) 



LöKENTHEY ur jelentése a következő : 



«A kum-maslarai lelet laza állományú, külsőleg is sok csiga és kagyló 

 töredéket, valamint quarzszemeket feltüntető mészkő, melyből laza volta 

 miatt csiszolatot készíteni nem lehetett. Azonban összetörve és kiisznpolva 

 különféle nagyszámú bryozoa-speciest, sok jelenkori csiga és kagylótörmelék 

 mellett több foraminifera-speciest is tartalmaz. A talált foraminiferákból, — 

 mint az eddig átvizsgált angagból kitűnt, — több PolystomeUa-t, Cristel- 

 laria-i (?), Botalia-t (?) és Lariena-íélét, de különösen sok Miliolidea-t si- 

 került több speciesben meghatároznom ; ezen iszapolási anyag tehát min- 

 denben megegyezik a Sorrento-öbölböl 30 fonál mélységből való anyaggal, 

 így tehát az eddigi vizsgálatokból kitűnt, hogy ezen mészkő egy ujabb és 

 pedig negyedkori tengerparti képződmény, mely a miliolideák nagy számából 

 következőleg csekély mélységben keletkezett, annál is inkább, mert Globige- 

 riii'i-i, a mi a mészkőnek mély tengerben való keletkezésére vallana, csak 

 egyet találtam, azt is nem a legjobb állajíotban. » 



Ezek szerint kétségtelen, hogy a kum-maslarai lelet negyedkorú mész, 

 minő még ma is képződik Afrika északi partjain Alexandria közelében, 

 el-Meksz mellett, mely korára nézve a harmadkort összekapcsolja azzal a 

 negyedkorral, melybea a Nilus deltája felépült, s így a Nilus deltájának 

 talajánál fiatalabb korú. Hasonló leletre akadtam még Kum-Maslarában és 

 Mordehban, honnan e kő a kutakból nem nagy mélységből került ki. E szik- 

 lát, valamint a másik két telepet tehát a Nilus nem hordhatta ide, mert édes 

 vizi hordalékokiiak a kőzetben semmi nyoma nincs, hanem fel kell tennünk, 

 hogy ez a különböző áramlatokba beékelve keletkezett itt akkor, mikor 

 a delta területének tíilnyomó része még tenger alatt volt, s minthogy a három 

 lelet teljesen azonos elemeket tartalmaz, azok összefüggését tagadnunk leg- 

 alább is fölösleges. Itt tehát egy hosszú mészzátonynyal van dolgunk, mely- 

 nek csak egyes pontjai emelkedtek a tengerszín fölé, s mely a delta két főága 

 közé zárt területének fejlődésében nagyfontosságú lön. 



Lehet, hogy e vonalban csak néhány ily szirt állott, de ezeket a tenger 

 hullámai folyton rombolták s a törmelék a tengeráram nyugati irányánál 

 fogva a szirtek közeit betömte. E törmeléket észak felől a tenger homokja 

 köté össze és igy egyenes partvonalat létesített, minő ma Rosettetől Da- 

 mietteig vonul s mely semmi esetre sem felel meg a deltának a Porol, Khone- 

 ról, Dunáról és az ázsiai folyókról alkotott fogalmának. Ez egyenes partvonal 

 keletkezését eddig ugy magyarázták, hogy az eredetileg a Ndus es a tenger 

 hullámainak ellenkező irányú összetorlódása által épült fel iszap és homok- 

 ból, ez elméletnek csak egy hibája van, hogy a tenger iránya tényleg nem 



(228) 



