RHYOLITHNYOMOK SVÉDORSZÁGBAN. 397 



tökéletlen kristályos képzödménykék minden rend nélkül összekuszálva fe- 

 küsznek az alapanyagban, sokszor keresztalakban metszik egymást. 



Az üveges alapanycif} nagy része veresbarnára van festve. Ezen színezés 

 erösebb ott, a hol az áramlatban valami akadály következtében csomósodás 

 történt; itt a földpát-mikrolithok is nagyobbak és nincsenek olyan sűrűn 

 összebalmozva, mint egyebütt. Helyenként az alapanyag víztiszta üveg. Itt 

 a földpát-mikrolithok rendesen kisebbek és sok, fekete, merev trichit is talál- 

 ható, minélfogva iigy tűnik fel, mintha az alapanyag festő eleme ezen töké- 

 letlen pálczikás képzödménykékbe szorult volna. 



A trichitck rövid pálczikaalakuak és merevek, ritkán félhold alakúlag 

 meggörbülvék ; némelyek egész pontszerűvé törpülnek. Erösebb nagyítás 

 mellett csak részben látszanak egyes határvonalúaknak, némelyek egyik vé- 

 gükön kiszélesedve kettős határuakká válnak. 



A földpát-mikrolithok apró hasábok, elmosódott végekkel, némelyek 

 kettős- vagy többszörösen villás elágazással. Helyenként sugarasan rendez- 

 kednek vagy pedig kévealakú csoportokat alkotnak úgy, hogy ez által töké- 

 letlen sp/írtTo/ím/íí/í/o/í; keletkeznek. Parallel-poláros fényben néhány zömökebb 

 mikrokristály egyközösen sötétedvén el a nikol rezgési síkjaival, orthoklasnak 

 bizonyul ; de a mikrolithok nagy része kettős ikerből áll, a melyek elsötéte- 

 dési tokjaik alapján uralkodólag az andesin-sorozaitha illenek. 



Az üveges, feketének látszó alapanyagnak lángkisérleti magatartása — 

 természetesen a benne lévő mikrolithos képződményekkel egyetemben — a 

 következő : 



I. Na 3—4, KO, Olv. 3—4 zavaros, fehér, külhólyagos; H. Na 3—4, 

 KO — 1, Olv. 4 ; ni. Na 4 — 5, K 2. Tehát hasonlít magyarországi olyan rhyo- 

 lithjaink viselkedéséhez, melyek káliumban szegények. 



A fiuidál szerkezet makroszkóposán nem, de mikroszkóp alatt látható 

 a különböző színű festés által, a mely sávonként halad. 



Aföldpátszemeken mikroszkóp alatt kétségbe vonhatlan nyomát fedez- 

 zük fel annak, hogy izzónfolyó áram hatásának voltak kitéve : le vannak göm- 

 bölyödve, vagy hosszura vannak nyújtva; egyesek szélükön úgy összeolvadvák 

 az alapanyaggal, hogy a határ egészen elmosódott. Nagy részük össze van 

 rej)edezve, mi által némileg cserépfedelhez hasonlítanak. Ezen összerepe- 

 dezett földpátok többnyire halmazpolarisatiót mutatnak, és pedig úgy, hogy 

 az egyszerre elsötétedő részletek nem határoltatnak a repedési ívek által. 



Némely földpátos foltban tökéletlen sphairokristályos képződmények 

 is vannak. 



Az ilyen nagyon elváltozott földpátokattaláljuk uralkodólag ezen rhyolith- 

 ban. A quarzosodás hűen ki van fejezve a lángkisérleti következő viselke- 

 désben is: I. Na 2, KO, Olv. 1— 1>, szemcsés, fehér; II. Na 2, KO, Olv. 2; 

 HL Na 3, KI— 2. 



Nagyon gyéren előfordul benne épebb, jól hasadó földpát, a melynek 



(355) 



