RHYOLITHNYOMOK SVÉDORSZÁGBAN. 399 



merev vagy hajlongó, némelykor megtöredezett s hossztengelyükkel egy 

 vonalba sorakozott trichitek is, a minők a magyarországi obsidiánokban 

 nem ritkák. 



A fluidál szövetet makroszkóposán látni nem lehet ; mikroszkóp alatt a 

 kanyargó, különböző szinű sávok által, a melyeket még élesebbé tesznek egyes 

 közbeszorult magnetitféle sávok, nagyon jól feltűnik az egykori folyás, de 

 nem látható polarizált fényben nézve, mert az egész alapanyag egyformán 

 átkristályodott utólagosan. 



Az alapanyag lángban való magatartása nagyjából megegyez az a alap- 

 anyagáéval. Györy Lajos vegytani tanársegéd úr meghatározása szerint a 

 makroszkóposán látható ásványos elegyrészektől megtisztított alapanyagban 

 65-74o/okova8avés2-17o/o víz van.* Ai>-I7'Vn vízből l-087o 100°-nál távo- 

 zott el, l*09'Vn pedig az izzításnál. 



A nagyobb ásványos elegyrészek körül többnyire egy zöld epidot vagy 

 chloritos koszorú van, a mely másodlagos képződménykék gyakran még utó- 

 lagos limonitos elváltozást is szenvedtek. De nemcsak szegélyként látjuk 

 ezen másodlagos terménykéket, sokszor foltokat alkotnak, mintha az egész 

 ásványt eltolták volna helyükből. Minthogy a kristályok alakja ezen kőzet- 

 ben nagyon és sokszorosan el van változva, az eredeti ásvány restaurálása 

 bajos. 



Egy-egy ilyen zöld folt kifogástalan, apró epidot-pálczikákból áll, a 

 melyek fekete keresztes kioltásu syhaerokristályokká csoportosulnak, vagy 

 pedig vonalasán rendezkednek. 



Egy pár esetben a chloritos foltokat alakjuk és szerkezetük alapján 

 hiotitra vezethetjük vissza. 



A földpátok között vannak jól hasadók, de kevesebb számmal olyan 

 összerepedezett, quarzosodottak is, a minők a-ban uralkodtak : épnek azonban 

 egyik sem mondható. Gyéren találunk ikreket is, de az ikeregyének száma 

 nem sok. En ötnél nagyobb számút nem találtam. Ezek elsötétedési fokjaik 

 alapján az oliffoklas- és andesin-sorha, látszanak tartozni. Elég sok nemiker- 

 földpát is van benne, ezek közt a hasadási vonalakkal egyközösen elsötétedők, 

 tehát orihokJasok is. Lángkisérlet alapján is találtam orthoklast (I. 3. 2, 4 

 külhólyagos, tiszta; II. 3, 2, 5; III. 4, 3—4). 



Az összerepedezett cserépszerű szemek ép olyan aggregát -polárosságot 

 mutatnak, a minőt az rt-ban lévők. 



Quarzszemek elég bőven vannak benne, a mint a mikroszkóp mutatja, 

 bennök sok és sokféle a zárvány. Egyébben hasonlítanak az ««•» quarzéihoz. 



'•' O. HoLST Úr 1888. ápril 3-iki levelében ezt ívja: «Es ist noch nicht voll- 

 stíindig chemisch untersucht. Enthált 69'l'o SiOo, imgefáhr l°,o Alkálién, bedeutend 

 mehr AI2 O3 und Fe (Fe^03)». Csakhogy nincs megírva, a 8 közül melyikre vonat- 

 kozik ezen elemzés. 



(á57) 



