40U SZÁDECZKy GYULA : 



A magnetitnek hasonló szereplése van, mint az élőbbemben, a mellett 

 tán még chromit is van. 



c) Lithoiditos rhyolith tufás zárványnyaL 



Szabadt- h^lh Lumel nézve hamuszürke, az üvegesebb helyeken barnás 

 színű, fénytelen ezen közét. Egy tömör lithoiditos, hajlongó lávarétegnek 

 felel meg az egész, a mely mindkét oldalról tufás, egészen be nem olvadt 

 rész által van határolva. A lithoiditos rész helyenként mélyebben benyomul a 

 laza tufába, és ezen részek a földes tufa elmálása után kanyargó dudorokként 

 állanak ki. Olyan képződmény ez, a melyhez hasonló Tokaj -hegyaljai lithoi- 

 ditjainknál is elég gyakran előfordul (A szántói Sátor stb.). 



A fluidál szerkezetet már makroszkóposán jól lehet látni ezek alapján. 



A sürü kőzetben vannak kisebb és nagyobb likacsok, liregek ; ezekben 

 igen csinos apró, világos sárgás zöld zeolithkristálykákat találtam, a melyek 

 Dr. ScHMiDT Sándok ur mérése és vizsgálata alapján beaumontitoknak bizo- 

 nyultak.* Ezen beaumontitok a lángba víve erősen felduzzadnak, később 

 összeesnek. Lángfestésük és olvadásuk a következő : I. Na 2, K 0, Olv. 5 ; 

 II. Na 2—3, K 0, Olv. 6 ; III. Na 3—2, K 1 — 2 ; a mely viselkedés megközeliti 

 a Dr. ScHAFARziK Ferencz ur által az epistilbitre megállapított lángkisérleti 

 viselkedést.** 



Ezen kőzetről azt írja 0. Holst, hogy «das am meisten allgemeiue 

 Gestein » . 



Mikroszkóppal vizsgálva úgy találjuk, hogy az alapanyag szürke, sárga, 

 kávébarna, sőt helyenként csaknem egészen feketére van festve ; az egykori 

 üveg azonban, a mint a poláros fényben kitűnik, kezd átkristályosodni. 



Nagyon sok trichit van benne, melyek azonban nem egészen feketék, 

 hanem sötétbarnák, elmosódottak, kigyóalakúlag hajlonganak és némelykor 

 hajszerü csomókat alkotnak. Mennyiségük fordított viszonyban áll a kávé- 

 barna festéssel. Nem olyan vastagok, mint az a-ban lévők. Erős nagyítás 

 mellett javarészük kettős határvonalúnak látszik. Vannak köztük marga- 

 ritok is. 



Földpát-mikrolithok ebben nincsenek, de annál több a be nem olvadt 

 qiiarz- és földpát-szemek száma, a melyek mint megannyi ablakocskák fehér- 

 lenek a tömör, nagyrészt színes alapanyagban. Ezekről általában véve az 

 áll, a mi az előbbi kőzetek íöldpátja- és quarzáról. A földpátfele képződmé- 

 nyekről csak azt jegyzem itt még meg, mint uj dolgot, hogy az ép és az 



'■■■ Természeti-. Füzetek. XI. 1887. p. 137. — Groth, Zeitsclu-ift für Krystallo- 

 grapliie etc. XIV. piifí. 5S ff. 



••'^ Lángkisérletek, mint petrographiai módszer. A luagy. orvosok és term. 

 vizsgálók XX. nagygyűlésének munkálatai 30:2 lapján. Budapest, 1880. 



(--'5M 



**.,*.-. 



