RHYOLITHNYOMOK SVÉDORSZÁGBAN. 401 



Összerepedezett aggregát- poláros szemeken kívül vannak ebben még aggregát- 

 poláros, de össze nem hasadt szemek is, 



A magnetitok szereplése olyan, mint az elöbbeniekben. 



A másodlagos képződmények között nagyban szerepel itt is az cpidot, 

 a mely sokszor az apró üregeket tölti meg sphítrokristályos csoportosulással. 

 Ha ép, fekete kereszt alakjában olt ki a sphajrokristály. Ezen másodlagos 

 képződmények elég gyakran még limonitosan is elváltoznak utólagosan. 

 A limouitos festés különben a közét egyéb helyein is előfordul. 



t'2y) Sphserokristályos rhyolith. 



0. HoLST úr ezt ugyanazon kőzetnek mondja, mint az előbbit. Hasonlít 

 is az előbbihez nagyjából ugy makroszkóposán, mint mikroszkóppal vizsgálva ; 

 de egyik végén húzódik egy fehér és szürkés színben váltakozó, lazább, lika- 

 csos sáv, a mely szerkezetét illetőleg lényegesen eltér az elöl)bi kőzettől, a 

 mennyiben egyéb aggregát képződmények mellett gyönyörű nagy fekete ke- 

 resztes kioltású sphcerokristályok is vannak benne. 



Csupán ezen aggregátokkal akarok itt kissé részletesebben foglalkozni, 

 egyebekben utalok a «6'» példány leírására. 



Közönséges fényben nézve fehér egyneműeknek látszanak ezen sávot 

 alkotó foltok, csupán csak szürke, vagy fekete vonalas és pontszerű kiválások 

 által vannak helyenként zavarva. Keresztezett nikolok közt azonban meglep 

 az által, hogy gyönyörű nagy egyénekből álló földpátfele különböző aggre- 

 gátokra bomlik fel. 



Legtökéletesebb alakja ezen aggregátoknak az olyan sphífrokrisiály, 

 a mely (már külsőleg is) gömbalakban dudorodik ki valamely üregbe. Belső 

 szerkezete ennek concentrikus és egyúttal sugaras is. Ezek nem minden met- 

 szetben mutatnak tökéletes fekete keresztes elsötétedést. 



A legtökéletesebb fekete keresztes elsötétedést olyan sphserokristálynál 

 találtam, a melyik nem dudorodik ki egy üregbe, nem áll szabadon, hanem 

 a többi aggregátok közé van ékelve. Az ilyen sphaerokristályok nagy egyénein 

 tisztán lehet látni, hogy a földpátfele mikrolithok szabályosan, sugarasan 

 rendezkednek el egy központ körül, hogy a fekete kereszt azért keletkezik, 

 mert a mikrolithkák egyközösen sötétednek el a nikolok fömetszeteivel és a 

 kereszthelyzetben lévő mindkét nikol rezgési síkjával összeesik egy-egy 

 mikrolithpár hossztengelye. Az egyközös elsötétedésből orthokIaí>-mikro- 

 lithokra kell itt következtetnünk, a minek megfelel a lángkisérleti viselkedés 

 is, a mennyiben ezen fehér foltok már gipsz nélkül (I. és H. kísérletben Szabó) 

 festik K-ra a lángot. Ezen földpátféle-mikrolithok nincsenek mindig göml)- 

 alakban csoportosulva, hanem némelykor egy vonal, egy repedés irányában 

 rendezkednek Zirkel axiolit}i -jsiit alkotva. A szabályos pálczikás aggregátokon 

 kívül vannak szemcsés halmazok (granosphíeritek) is ezen fehér foltokban. 



Földtani Közlöny. XIX. köt. 1889. (-2')9) ^6 



