402 SZÁDECZKY gydla: 



a melyek részben hasonlítanak az összerepedezett földpátokhoz és a devitri- 

 fikálódott üveges alaj)anyag aggregátjaihoz. 



Nem hagyhatom e helyütt említés nélkül, hogy a magyarországi 

 rhyolithok közül az ilyen kiképzödésü, de világos színű, lehetőleg vas nélküli 

 vagy csak a kevés vasat tartalmazók azok, a melyek finomabb agyagipari 

 czikkekre (porezellán-gyártásra) alkalmasak a legújabb vizsgálatok alapján. 

 Hogy ezen kőzetnek erős vastartalma kerámiai czélokra való használását 

 teljesen kizárja, az könnyen belátható dolog. 



d) Szurokkö porphyr. 



Porphyros szerkezetű, nagyjából szurokköves kiképzödésü közét ez. 



Vannak benne apró, hollófekete, üvegfényü részletkék, a melyeket ma- 

 gukban véve ühsidiánnak kellene mondanánk, vannak aztán szurokfényű, 

 de perlitesen kiképződött foltok, továbbá félig üveges, vagy egeszén fénytelen 

 részek is. De minthogy a szurokfény az uralkodó és minthogy a különböző 

 üveges kiképzödési módok között a szurokköves áll középen, azért erről 

 tartom legjobban elnevezhetönek. 



Porphyrossá a be nem olvadt, quarzosodott földpát es quarzszemek, 

 továbbá az üregekben kivált zöldes opálféle képződmények teszik e kőzetet. 



A legüvegesebb, obsidián vagy szurokkőféle részével kívánok e kőzetnek 

 főként foglalkozni, mint olyan kiképződéssel, a melj' az eddigiekben még 

 nem fordult elő. Üveg ez a szó legszorosabb értelmében, olyan ép üveg, 

 a melyben az elváltozásnak semmi nyoma sincsen. De ezen üvegnek tömér- 

 dek árnyalatával találkozunk csak egyetlen vékony csiszolatban is. Színre 

 nézve uralkodik a gesztenyebarna, és pedig annak különböző árnyalataival, 

 de vannak egészen viztiszta színtelen sávok va<2y csaknem egészen fekete 

 átlátszatlan részletek is benne. Kiképződéire nézve egyes sávokban a kristá- 

 lyodásnak még nyoma is hiányzik, tehát sem kristallitok, sem mikrolithok 

 nincsenek bennük. Ezen kiképzödési mód által, mely csak kis részére szorít- 

 kozik az üvegnek, főként a színtelen sávok tűnnek ki. Ezen ideális tiszta 

 üveges kiképződéstöl fokozatosan felfelé haladva, vannak aztán olyan üveges 

 helyek, a melyben hemzsegnek a kristallitos képződmények. Az üveges rész- 

 letek közbe-közbe zárnak részben üveges, i)ori)hyros, vagy egyáltalában nem 

 üveges, szemcsés foltokat is. Ezen be nem olvadt csomók mind megannyi 

 akadályul szolgálván a folyásnak, okozzák, hogy a mikrofiuidál irány a kü- 

 lönálló foltokban derékszögletet is kéjhez egymással, úgy hogy a felületes 

 megtekintésnél brecciának vagyunk hajlandók tartani az egeszet. 



A legkezdetlegesebb kristallitos kéi)ződmények rendkívül finom, repe- 

 désszerű fonalak, trichitek, a melyek többnyire egy központból ágaznak el, 

 mereven, vagy hajlongva, sőt sj)! ralisán kanyarogva is. Nem egészen fekete 

 színűek ; némelykor meg vannak töredezve. Vannak ezen részben valóságos 



(5J6Ü) 



