406 SCHAFARZnC FKRENCZ : 



némelykor erősen meg vannak hajolva. Vannak benne igen vékony töredékek, 

 olyanok is, a melyek csak egyetlen hosszú hasadási lemezből állanak. Sokszor 

 a vas oxidálódván, kiválik, némelykor ehhez még zöld festés is járul. Feltűnő 

 általában, hogy az elegyrészek jóformán mind szemek, töredékek és nem 

 kristályok. Mikroklinok gyönyörűek vaunak ugy a j^orphyros, mint a gráui- 

 to8 részben. — 



Nem volt szándékom a svédországi rhyolithos közeteket részletesen 

 leírni, mert egy-egy kézi példányról egész kőzetcsoportot ismertetni lehe- 

 tetlen is ; lehetetlen főként a rhyolithoknál, a hol sokfele módosulat hirtelen 

 megy át egymásba ; lehetetlen, ha még hozzá a jJéldány annyira mállott, mint 

 a rendelkezésemre állottak egy része (némelyik közvetlen a legfelső mállott 

 részről van ütve). Konstatálni kívántam csupán azt, hogy ezekben határo- 

 zottan rhyolithokkal van dolgunk és pedig igen változatosan kikéj^ződött 

 rhyolithokkal, azaz, hogy ezen a mieinknél valószínűleg idősebb rhyolithoknál 

 is az a sokféle, tarka, némelykor keveréknek látszó kiképződési mód van 

 meg, a mely a magyarországi és egyéb fiatal rhyolithoknál ismeretes. 



THACHYTJAINK NÉHÁNY KUKÁBB ZÁRVÁNYÁRÓL 



Dr. SCHAFAKZIK FERENCZ-tŐl. 



Tudjuk, hogy az eruptív közetek zárványai nemcsak különbözők, hanem 

 némely kőzetben sokfélék is lehetnek. Általában állíthatjuk, hogy valamely 

 kőzet fiatalabb korával szaporodnak zárványai is, mi nagyon természetes, ha 

 meggondoljuk, hogy az üledékes kőzetek mindinkább növekedő sorozatán 

 kénytelen áthatolni. 



Innét van az, például egy concrét esetet, harmadkori eruptív kőzeteket, 

 a trachy tokát és a bazaltokat tekintve, hogy bennök megtalálhatjuk vala- 

 mennyi formátió kőzeteinek töredékeit a kristályos paláktól kezdve föl egészen 

 a pontusi emelet homokkövéig. Mig egyrészt valamely kőzetben található 

 ásványok közül a legfiatalabb az illető közet korbeli meghatározására a leg- 

 fontosabb, addig viszont a régibb s a kor meghatározására kevesebb érték- 

 kel bíró zárványok becses adatokat szolgáltatnak ama mélységek geológiájá- 

 hoz, a honnan az őket körülzáró eruptív közetek feltörtek. 



Az eruptív kőzetek zárványait helyesen felismerni már régóta a geo- 

 lógia, de kivált a petrographiai geológiának egyik főfeladata. 



Ez alkalommal azonban a trachy tjainkban található zárvánj^oknak 

 csupán csak néhány speciális nemére óhajtanám a tisztelt szaküles figyel- 

 mét irányítani, s ez a cordierit- gneisz és egy-két egyéb rokon gneiszváltozat. 



Könnyebb áttekinthetés végett felsorolom előbb az eddig ismert régibb 

 adatokat, a melyeket azután még néhány ujabb esettel kibővíteni fogok. 



(áü4) 



