408 SCHAFARZm FEEENCZ: 



kristályokat említ es hozzáteszi, hogy "ezen cordierit tartalmú andesit 

 nincsen messze a cordierit tartalmú gneiszoktól, melyek e helyütt az ande- 

 sitet környezik)), s továbbá, hogy a cordierit ((bizonyosan innét került az 

 augit-andesitbe » . 



Áttérek ezek után egy-két ujabb eset felsorolására. 



4-. Cordierit zárvánif a dunai trachyt-csoporiban Maróthon. 



A világosszürke amfibol andesitben egy kb. íelmogyoró nagyságú 

 tömött közetzárványt leltem, mely kékes szürke színe által már előre gyanít- 

 tatta a cordierit jelenlétet. Az egyik részéből készített vékony csiszolatban a 

 túlnyomó részt a cordierit képezi. Szabálytalan szemei vapy víztiszták, vagy 

 pedig világos, vagy szürkés kékszintíek , és ez utóbbi esetben igen tisztán 

 mutatják a kék szín sötétebb és világosabb egymásra következő árnyalatai- 

 ból álló pleochroismust. Kettős nikolok között hasonlók a polarisátió színei 

 a quarzéhoz ugyan, de általában mégis bágyadtabbak mint emezéi. Egy-két 

 üde szemen paralell hasadási vonalakat észleltem (ooPoo szerint), a melyek 

 irányában a kioltás egyenes. A színtelen szemek nagyobb része azonban 

 tele vau finom mikroszkópos vékonyságú tük nemezszerű pamataival , a 

 melyek egyszerű fényben tejes pelyheknek látszanak, polarizált fényben 

 ellenben igen elénk, nevezetesen sárga, piros és kék színeket játszanak. Ezek 

 a legnagyobb valószínűséggel a mi esetünkben is sillimannitra vezethetők 

 vissza. A második főásvány, mely a cordierit mellett, sőt benne is előfordul, 

 a pleonast, melynek kisebb-nagyobb szemei vagy az octaéderból származott 

 négyzet és hatszög alakú átmetszetei, ha elég vékonyak, sötétzöld színnel 

 átlátszók és isotropok. A harmadik elegyrész a biotit, mely apróbb, vagy 

 nagyobb részletekben és foszlányokban van a csiszolatban jelen. Quarz és 

 földpát szintén, de aránylag kisebb mennyiségben fordulnak elő, utóbbiból 

 láthattam egy mikroklinra emlékeztető keresztes rovátkossággal biró sze- 

 mecskét is, míg néhány íkerrovátkos egyén plagioklasnak tartható. Végre 

 megemlítendő még egy pyroxenféle ásványnak egy-két foszlánya. 



5. Cordierit- és rokon gneiszzárványok a dévai amfibol- andesitben. 



Úgy látszik, hogy ebben az andesitben sűrűbben találhatók dichroitos 

 zárványok, a mennyiben úgy a várhegyi, mint pedig az ismét NyDNy-ra 

 eső trachyttömzs nagyszemű kőzetében is találtam félmogyoró nagyságú 

 zárványokat. 



Az egyik zárvány, mely a várhegy kőzetéből való, a cordieritet szabály- 

 talan kékes színű szemekben tartalmazza, a melyek tele vannak rövidebb és 

 hosszabb pálczikaalakú rendetlenül elhelyezett mikrolitos interpositiókkal. 

 A rövidebbek sárga, egészen barnás sárga kis oszlopok, melyek néha térd- 

 alakú ikrekké vannak összenőve. Ezeket hutiíok-nük, a színtelen hosszúakat 

 pedig sillimanit-níik tartom. 



A vékony csiszolatban felismerhetjük továbbá a biotitot, fi földpátot és 

 a zöldesen áttetsző pleonastot. 



