410 SCHAFARZIK FERENCZ : 



A vékony csiszolatban a közét alapjában színtelen és csak az apró 

 biotitlemezek és a számos pleonastkristály teszi sötétté. A pleonastnak 

 egy része a csiszolat vékonyabb helyein zöldes színnel áttetsző. 



A közét fötömege színtelen i^arallel fekvésű hosszú oszlopos kristályok- 

 ból áll, melyek pamatai egymást keresztezik is. A kristályok a oP lapnak 

 megfelelően haránthasadással bírnak. Polarisatiós színei rendkívül élénkek : 

 vörös, sárga és kék. Kioltása mindenkor egyenes. Ha e kristályos palákban 

 előforduló ásványokat áttekintjük és a miénkkel összehasonhtjuk, akkor 

 csakis a sillimannitnál és az andalusitnál fogunk megállapodhatni, a melyek 

 mindketten rhombosak. E két ásványt azonban vékony csiszolatban egymás- 

 tól megkülönböztetni felette bajos, s rendesen a nagyobb dimensiókat veszik 

 az andalusitra nézve ismertető jelnek. 



Ezek szerint tehát igen valószínű, hogy a jelen esetben andalusit-iol, 

 illetőleg andalusitgneisz-szal van dolgunk. 



Egy másik zárvány, melyet szintén dr. Szabó József elnök úrtól kap- 

 tam, makroszkóposán kékes szürke színénél fogva sokat ígérőnek látszott 

 ugyan, mikroszkóp alatt azonban kitűnt, hogy nem egyéb mint rendes 

 biotitos orth.-plag.-quarz tartalmú gneisz, a melyben az eddig említett rit- 

 kább elegyrészek közül egyet sem bírtam találni. 



7. Cordiei'ügneiszzárvány a sátoralja-iijhelyi Kopaszkahegyröl. A Ko- 

 paszkahegy amfibol-hypersthen-andesítjében egy kb. nagyobb babnagy- 

 ságú sötótkékes fekete tömött zárványt leltem, mely vékony csiszolatban 

 aprószemű biotitgneisznak bizonyult. E gneisznek egyik lencséje azonban 

 egészen eltérő képet nyújt. A közepét ugyanis kékszínű dichroistikus cor- 

 dierit- szemek foglalják el, melyek sűrű sillimannittűk pamataiba vannak 

 beágyazva. Úgy a cordierit hosszúkás szemei, mint pedig a sill imannit -tnk 

 egyenes kioltással bírnak. 



Ezt az egész csoportot körülveszi azután egy zöldesen áttetsző pleo- 

 nast-kristály okból álló sűrű koszorú. 



Ezek alapján ezt a zárványt is cordieritgneisznak tekinthetjük. 



8. A Tokaj-Hegyaljáról dr, Szádeczky Gyula ur szívessége folytán még 

 egy gneiszzárványt vizsgálhattam meg. E gneiszzárvány egy hypersthen- 

 andesitben fordul elő, és a zárvány körül levő üregekben szép tridiimitek 

 láthatók. Mikroszkóp alatt ezen zárvány rendes biotitos gneisznak bizonyul 

 ugyan, de feltűnő, hogy a zöld színnel áttetsző pleonast nagyobb mennyiség- 

 ben van benne. Ezen kívül még egy nagyobb gránát-szem. is került a 

 csiszolatba. 



Valamennyi az előbbiekben leírt zárvány éles körvonalakkal bír és 

 semmiféle nyomát nem mutatja az őket környező hevenfolyó trachytanyag 

 egykori hőbehatásának. 



(-268) 



