TRACHYTJADíK ZÁRVÁNYAI. i 1 1 



Láthatjuk már ezen kevés adatból is, hogy cordierií, de kivált pleo- 

 ■nasí-tartalmu gneiszek hegységeink mélyében bővebben fordulnak elö, 

 mintsem közönségesen hinnők ; sőt nem hiányzanak a korund és az anda- 

 lusit 'tartfúmimk sem. 



Önkénytelen merül most fel az a kérdés, vájjon a felszínen is isme- 

 rünk-e ezekhez hasonló kőzeteket? 



Eddig csak dr. Szabó József* elnök úr tesz említést arról, hogy Sel- 

 mecz környékén a Vichnyei völgyben a gneiszban cordierit is fordul elő, de 

 a mint a példányt látni alkalmam volt, az egy durvaszemü gránitos cor- 

 dieritgneisz zöldes csillámmal és távolról sem hasonlítható a bemutatott 

 tömött zárványok kőzetéhez. 



A hodrusi nándortárnai gneisz pedig, makroszkóposán már jobban 

 közelíti meg zárványaink habitusát, és mikroszkóp alatt is tüntet fel némi 

 rokonságot kőzeteinkkel, a mennyiben pleonaslot is tartalmaz. 



Ha pedig az előfordulási viszonyok kedvéért más országokat, neveze- 

 tesen pl. a jól áttanulmányozott szász granulithegységet tekintjük, a ho 

 cordieritgneiszok bőven előfordulnak, akkor azt látjuk, hogy azok ott a kris- 

 tályos palakőzetek legalsóbb emeletében az u. n. granulitformatióban képez- 

 nek betelepüléseket. 



Azt hiszem, hogy ezt a körülményt figyelmeztetésül vehetjük arra 

 nézve, hogy a cordieritet és a rokon gneiszokat mi is a kristályos paláink 

 mélyebb emeleteiben keressük. 



AZ ISTVAN-TELER ES MELLEKERECSEÍROL. 



Hegedűs PÁL-tól. 



Az István-telér, mely a stefultói völgyet átszeli, mintegy szakadékát 

 képezi a Grüner-telérnek. Települési viszonyaikra azonban, nemkülönben 

 a bennök előforduló fémérczek után ítélve lényegesen különböznek egymás- 

 tól, miután a Grünertelér töltelékének főjellemét a polybasit és stefauit 

 szolgáltatja, holott az István-éren stefanit mellett argeutit fordul elő nagyobb 

 mennyiségben. 



A múlt század végén foganatosított Ferencz császár-altárna hajtása- 

 kor megütött István-telér, kivált ennek István-akna körüli részében, hol 

 három fő- s több melléklapra szakad, oly gazdagnak bizonyult, hogy még 

 a jelen század elejéig is a m. kir. felsöbiber-tárnai bányauradalomnak 

 egv'ik fénypontját és igen jövedelmező forrását képezte. 



A telér lapjai legszebb kifejlődésüket az István-akna második nyilamán 



* Geológia ')-2'i. lap. 



(269) 26* 



