AZ ISTVÁN -TM.ÉR. 415 



szérken kezelve, a viz felszínén nagyitón át ai)ró pikkelykéket vettem észre. 

 Midőn a szérkéröl a vizet csészébe öntöttem s azután porczellántégely- 

 ben elpárologtattam, szürke üledéket nyertem, mely nem volt más, mint a 

 mangánpátban igen finoman l)ehintett argentit, mely a törövas alatt össze- 

 lapítva a szeren a viz által tova sodortatott. Ez a körülmény okozza azt, hogy 

 az egyes lapátok közti fémkülönbség alig számba vehető, miután az argentit- 

 lemezkék legnagyobb része a vizárral elúszik s viszont ebből következtethető 

 az is, hogy az istvánaknai zúzóérezek legjobban akkor fizettek, míg azokat a 

 IV-ik nyilam alatti ólomban dúsabb müvelesek szolgáltatták, a mennyiben 

 a nehezebb galenitszemeket a víz nem sodorhatta el magával. 



KISEBB PHYTOPALAONTOLOGIAI KÖZLEMÉNYEK. 



Dr. Staub MóRicz-tól. 



1. Növénymaradványok a dobsinai jégbarlang környékéből és Glyptostrobus 

 Europaeus Brngt-sp. elterjedése Magyarországban.^ 



A harmadkor leggyakoribb növényeinek egyikét, Glyptostrobus Europaeus 

 Brngt-sp. -t már a Zsilvölgy aquitániai flórájáról szóló dolgozatomban írtam le 

 részletesen (M. kü*. Földtani intézet Evkönyve, VII. köt. iS"! — Mi. old.). Az ott 

 előadottakat azzal akarom itt kiegészíteni, hogy a tisztelt szakülésnek bemutassam 

 ama példányokat, melyeket a m. kir. Földtani intézet phytopalaeontologiai gyiíj- 

 teménye részére sikerült megszereznem és melyek e nevezetes növény virág- és 

 gyümölcsrészeit tüntetik fel. E példányokat Schoenegg mellett Stiriában gyűj- 

 tötték (V. ö. Staub M., a m. kir. Földtani-Intézet 1886. évi jelentése, í210. old.) 

 és a leletek nyomán Glyptostrohus Europaeus azon ritka fosszil növények egyike, 

 melyeknek most már minden egyes részét ismerjük. 



A mi most e növénynek hazánkban való előfordulását ílleli, innét az iroda- 

 lomban eddig 19 lelethelye van már följegyezve ; a mint ezt a következő össze- 

 állítás mutatja : 



Aquitániai emelet : Straczena Dobsína mellett, Zsilvölgy," Vrdnik a Frusca 

 Gorában.^ 



^ Előadatott a Földtani-Társulat 1888. április hó 11-én tartott szakülésén. 



^ I). Sttjr, Verhdlgn. d. k. k. geol. R, A. Jlirg. 1872. pag. 149. — K. Hofmann, 

 Jahrb. d. k. k. geol. R. A. Bd. XX. pag. 527. — O. Heer, a m. kir. Földtani int. évk. 

 vol. II. p. 13. (Jahrb. d. kgl. ung. geol. Austalt. Bd. ü. pag. 11.) — M. Staub, a m. kir. 

 Földtani intézet évkönyve vol. VII. pag, 232. (Mittbeilungen a. d. Jahrb. d. kgl. ung. 

 geol. Anstalt. vol. VII. pag. 241.) 



■' D. Stur, Verhdlgn. d. k. k. geol. R. A. Jhrg. 1872. pag. 340. — 0. Lenz, Jahrb. 

 d. k. k. geol. R. A. vol. XXIII. p. 308. — A. Koch, Földtani Közlöny, vol. III. pag. 145. 

 et Jahrb. d. k. k. geol. R. A. vol. XXVI. pag. 35. — M. Staub, Értek, a termttud. köréből. 



vol. XI. pag. 14. 



(á73) 



