l'HYTOPAI.AONTOLOGIAI KÖZLEMÉNYKK. 41 7 



tördelnek szét rhombos diirabokra. E palákban vaunak ti (i hüvelyknyi vastag 

 feketefényű barnaszénből álló padocskák, melyek azonban rendesen a kőzetben 

 elenyésznek (aussclnieiden). >• 



<(A pala bivalvákat és csigákat zár magában, melyek a Gonobitz környékén 

 és a Schallvölgyben Stiriában előforduló Sotzka-rétegek zárványaira élénken 

 emlékeztetnek." 



RuFKiNV Jenő \\v közléséből megérthetem, hogy ő ugyanazon helyen és 

 ugyanazon palákban kutatott szén után mint annak idején Noth ur és a beküldött 

 márgapalákon csakugyan ugyanazon bivalvákat is találhatni ; de ezeken kívül 

 az általam már említett növényi maradvíínyokat is. Ezek részben (rliiptoHtrolma 

 Europaeus Brngt sp.-hez tartoznak ; egy példány pedig a szintén gyakori har- 

 madkori nád, illetőleg nádrészlet, melyet a phytopaláontologiai irodalom Phrafi- 

 íiütes OeniiuicnHU Al. Br. név alatt ír le. 



Ezek után Glyptostrobus Europaeus Brngt sp. hazánkban egy új lelethe- 

 lyével ismerkedtünk meg és midőn a hazai térképen az illető emeleteket jelző 

 színes zászlócskákkal abból a ezélból megjelöltem, hogy a lelethelyek áttekintését 

 megkönnyítsem, ez eljárásom véleményem szerint nem érdektelen körülményt 

 derített föl ; ugyanis tudván azt, hogy az ősvilági növény utóda ma Khinábau az 

 északi szélesség !24 — ^G-ik fokáig nedves, mocsaras helyeken, főleg tavak meg 

 patakok szélén tenyészik, és most térképünket kis figyelemre méltatva, akkor 

 tényleg azt tapasztaljuk, hogy eddig csak a harmadkori tenger és ennek öbleinek 

 partján találták e fosszil növényt, tehát oly helyeken, hol akkor a lagúnák és 

 tavak elég nagy számmal létezhettek. 



A szénkutató megnyugtatására még hozzá tehetem azt, hogy Stur Dénes az 

 említett közleményben még azt is mondja, hogy vájjon a rétegek egyéb helyeken 

 nem zárnak-e magokban vastagabb telepet, e kérdésre a stiriai lelethelyekkel 

 való analógia kedveért nem felelhetne nemmel. (Y. ö. még Hantken Miksa, a 

 m. korona orsz. széntelepei etc. pag. 25().) 



2. Cystosira Partschii Sternbg. sp. egy új magyarhoni lelethelye. 



E növényt részletesen leírtam ((Harmadkori növények Felek vidékéről* 

 czímü értekezésemben,'"' melyben mint hazai lelethelyeket a következőket sorol- 

 hattam föl : Rybnik mellett a Skála mlin trachyttufájában, Erdőbénye trachyttufájá- 

 ban, Szakadat és Thalheim mészpalájában és Radoboj valamint Felek márgapalá- 

 jában. Herepey Károly tanjír úr szívességének köszöni a ra. kir. Földtani intézet 

 phytopaláontologiai gyűjteménye ama példányt, melyet Nagy-Enyedtöl délre 

 a Barompiacz nevű helyen szármát emeletbeli rétegekben gyűjtött. 



3. Diluviálkorú növények Almás környékéről.''"' 



A m. Földtani intézet phytopaláontologiai gyűjteményének rendezése 

 alkalpaával akadtam két levéllenyomatra, melyek emlős állatok maradványaival 



-' M. kir. F()l(ltani int. évkönyve. \'I. köt. "ibi. ohl. 

 ** EUiadatott az 1889. niáju.s 6-á,n tartott szaküléaeii. 

 Földtani Közlöny. XIX. küt. 188 (-27Ő) 



