422 A FURÓ-TECHNIKUSOK 



A zsibói nyersanyag bitumenes, igen agyagos barna homokkő. A tulajdono- 

 sok voltaképen csak petroleumuyerés végett kezdték meg a vállalatot, a miért 

 5 vagy () helyen 150 — ;25ö m. mélységre fúrtak le ; de igen gyér olajnyomoknál és 

 erős gázkiömlésnél egyéb nem miitatkozott. E fúrások (ellentétben az amerikai 

 és galicziai tapasztalatokkal) mind a völgy fenekén mélyesztettek; annak daczára, 

 hogy a magaslat oldalán 40 50 m. mélységre hajtott aknákban az olajnyomok 

 bőven mutatkoztak. Egyes ilyen aknákból hetenként 2 — 3 barrel nyers olajat 

 nyertek. Ezen aknák mélyesztésénél akadtak a fenti bitumenes homokkőre, a 

 mikor a petroleumuyerés reményét feladva, az új termény feldolgozásához fogtak. 

 A csekély dtílésű, bitumenes homokkőrétegekből öt, 1 * -j m. vastagságú van fel- 

 tárva. A fejtés tárnák segélyével történt. 



A tárnák előrehajtásánál többé-kevésbé széles hasadékok és repedések 

 tittettek meg, a melyekből paraffinos petróleum bugyogott ki. A nyers petróleum 

 szine ráeső fényben sötét zöld, áteső fényben sötétbarna s így egészen eltérő a 

 szurokfekete és keményebb bitumentől, a mely a homokkőben pehely- és pikkely- 

 szeruen egyenletesen van elosztva. A homokkő 3 — 5", o bitument tartalmazott ; a 

 tiszta bitumen 4:2—45° C-nál olvadt meg. 



A gyárban a homokkő métermázsája 10 — 12 krajczárba keinilt. 



A nyersanyagból kapott kiilömböző termékek százalékos mennyisége átlag- 

 ban a következő volt. Benzin S",, égőolaj 3.3'V , nehéz olajok 30" o, kemény paraffin 

 127o, lágy paraffin 4, koksz 9". u, összesen 96" «. 



Az eszmecsere nyomán Zsigmondy elnök Noxn-tól azt kérdezi, hogy mit ért 

 ő », pannóniai rétegek alatt. 



NoTH a jyannmiiai rétegek alatt igen fiatal neogen-korú képződményeket 

 ért, a melyek homokokból, márgákból és agyagokból állanak és Magyarország 

 közép és déli részében nagy mennyiségben fordulnak elő. A Horvát-Szlavou 

 tartományokban, a Mura szigetén e rétegekken petroleumnyomok találhatók, sőt 

 Moslawina mellett és msis helyeken is a raffineria tárgyát is képezték. 



ZsiGMONDY Béla említi, hogy ő Szabadkán COO m. mélységre fúrt és folyto- 

 nosan homok és tályag rétegekben dolgozott a nélkül, hogy petroleumnyomokra 

 akadt volna ; a mire Noth megjegyzi, hogy e mélységben a pannóniai rétegek 

 fekvőjét, a melyben a petróleum tulajdonképen elő szokott fordulni, még nem 

 érték el. 



Paul Steix mérnök értekezéséből a következőket adjuk. Az l!SS8-ik évben 

 a bilini (Csehország) savanyúvíz bővebb nyerése végett Steiner prágai tanár tervei 

 nyomán a régi fúrás alatt új mélyfúráshoz fogtak. E gőzgéppel való fúrás azért is 

 igen érdekes ; mert a 1 ú-ik m.-től kezdve eleintén laza, később kemény (ép) gueisz- 

 ban hajtatott végre. 



A savanyúvízre a (35-ik m. mélységben akadtak. Került pedig 2 kg. kifúrt 

 gneisz átlagban: 3.97 kgrm vizbe, 1.22 kgi-m l)arnaszénbe és 1.S8 perez fúrási, 

 felszerelési stb. időbe. 



Janiiu lO-ikái volt a második gyűlés, a melyen Fauck mérnök, i^ a l'nld fúró- 

 ról és kiilönösen a hánydazati .s nida knzgazdaadffi czélokndl raló alkah)iazd>i(Uiak 

 fontossdpdról » értekezett. 



Előadásában különösen kiemeli, hogy ha a fúró-technikus a fúrót helyesen, 

 azaz olcsón és czélszerűen akarja alkalmazni ; döszór i>i az illető kőzeteket kell 



(Í80) 



