424 IRODALOM. 



abban, bogy a két csősorozat közötti rést gondosan elzíirjáü s ennek a következ- 

 ménye az volt, hogy a csököz is teljesen megtelt a lebegő liomokkal. 



ZsiGMONDY Béla a kút jövőjét a lebegő homok felső részében a mely 

 50 — 00 m. vastag és a mely a mélységben nagyobb szemű lesz nem tartván elég 

 biztosnak, a fúrás mélyítését és lehetőleg a második vagy belső csősorozat sülyesz- 

 tését határozta el. E mélyesztés keresztülvitele előtt szükséges volt a két csősorozat 

 közét a betelepült homoktól megszabadítani. Ezen egyszeríínek látszó munka a 

 közöltek szerint Zsigmondy mérnöknek igen sok dolgot adott, de eredményre eddig 

 nem vezetett s valószínűleg kénytelen lesz a kísérletekkel felhagyni és új fúrás- 

 hoz fogni. 



Ezzel az előadások sorozata s maga a vándorgyűlés is véget ért. 



A jövő lSí)0-ik évben Prágában lesz az összejövetel és elnöknek Steiner 

 ottani tanárt választották meg. 



Egyszersmind azt is elhatározták, hogy ezentúl a gyűlésekre külön meg- 

 hívót nem küldenek, hanem azt az xAllf/. Oster. Cl/einiker und 'Ih-JiJiiker-Zeitung* 

 czímü szaklapban fogják közölni. 



IRODALOM. 



(37) Dr. Szabó József: A htulapestiegyeíem áscaiuilaiii iiitczetcnek százados 

 ((•riénele és jelen állapota. (Természettudományi Közlöny 1888. évi Pót- 

 füzeteiből. Budapest, 1888. 1 — 1. füzet. 32 old. 1 fenynyomattal a szö- 

 vegben.) 



Száz éves vajúdás után főiskolai intézeteink valahára bold. Trefoüt Ágoston 

 miniszterünk erélyének köszönhetik, bogy a tudomfíny modern színvonalán álló 

 berendezést nyertek. Igen jól tudjuk, hogy a fényes paloták még nem tanúskodnak 

 a bennök uralgó tudományos szellemről ; de azt is tudjuk, hogy az eddigi roska- 

 dozó és szűk helyiségekben lelkes, első rangú tanái'ok működtek, de kihatással 

 alig lehettek, mert a tanulni vágyó ifjúságnak sem helyet, sem eszközöt nem ad- 

 hattak ; de még a gyííjtemények sem voltak olyan állapotban, mely hozzáférhe- 

 tőkké, tanulásra és kutatásra indítókká tette volna. A hatvanas évek egyetemi 

 tanulója irigy szemmel nézi a jelenlegi nemzedék kényelmét és kedvet kap, a ta- 

 nulást újból megkezdeni. Dr. Szabó József tanár az első, ki intézetét mintaszerűen 

 berendezvén, a bevégzett munkát a nagy közönségnek is bemutatta. Előadása, 

 melyet a fent megnevezett czím alatt tartott, valóban lekötötte a közönség figyel- 

 mét ; de a kedves olvasmány, melyet az értekezés nyújt, culturhistoriai tekintetben 

 is nagy becscsel bír. A szerző százéves töi'ténetét adja az egyetem íisványtani gyííj- 

 teményének, mely fényes kezdet után a végveszélynek ment feléje ; de épen az 

 értekezés írójjinak szorgalma és ügyszeretete folytán ma olyan állapotba jutott, 

 mint a minővel kevés külföldi főiskola gyííjteménye dicsekedhetik. Szabó az egye- 

 tem ásványtani gyűjteményének fejlődésében négy korszakot különböztet meg. 

 Az Z-.'ío/.-o/'.s^íí/i; (1780 1811 a gyűjtemények gyarapodása) akkor vette kezdetét, 

 mikor a még Nagyszombaton székelő egyetemre a grfíczi születésű jezsuita tanár 



(-i8á) 



