428 IRODALOM. 



között álló pyramisos szekrényekben van. Ezek az ásvámTendszereket tüntetik 

 föl kor és elv szerint. 



A petrographiai múzeum a rendszeres kőzetgyüjtemeny a földgömb minden 

 részéből való példányokból vau összeállítva : de igazi ékét képezik Magyarország 

 tracbytvidékeinek kőzetei, melybez Magyarországon kívüli vidékek vulkanikus 

 kőzeteinek gyűjteményei csatlakoznak ; nagyobbára olyan vidékekről, melyeket 

 Szabó tanár maga járt be ; ezek : Szerbia, Görögország, az Euganei trachythegyek, 

 Algéria, Francziaország. A Kaukázus vidékéről Dr. Schafarzik Ferencz hozott 

 kőzeteket ; a petrogi'aphiai múzeum közepén a chronologiai stratigrapbiára vonat- 

 kozó gyűjtemény van fölállítva és tartalmaz e terem még sok érdekes eredeti tár- 

 gyat, melyet Szabó tanár a földgömb minden szaktudósával való szoros érintke- 

 zésnek köszönhet. a — . 



(38). C. v. Camerlander : Der am 5. und 6. Február d. J. in Ostschlesien 

 und Nordwestungarn mit Schnee niedergefalkne gélbe Staub. (VerhtUgn. 

 d. k. k. geol. Eeichsanst. Wien, 188S. S. 95 — 96; Jahrhuch der k. k. geol. 

 Eeichsanst. Wien, 1888. Bd. XXXVIII. S. 281— 310). 



Teschler György : Vulkáni hamubuUás Trencsénmegyében. (Természettu- 

 dományi Közlöny. Budapest, 1888. XX. köt. 193—4 oll 



Wartha Vincze : A csáczai i)orhullásróI. (L. c. 222 — 226 old.) 



Az 18.S8. év febrnárius G-ikán Szilézia, Morvaország és hazánk északon fekvő 

 Trencsénmegyéje ritka és sajátságos természeti tünemény színhelye volt. Troppau- 

 ban febr. 5-én reggel 7 — V28 óra között oly tömegesen hullott a magasból sárga 

 por, hogy a portömegek a levegőben sűrű, az eget beborító felhők gyanánt mutat- 

 koztak. Egy másik megfigyelő szerint a porhullás a Jablunkától Teschenig terjedő 

 vidéken reggeli 8 órakor volt legerősebben ; itt is óriási tömegekről beszélnek, 

 mert még a vihar megszűntével a levegő egészen föl a hegység magasságáig saját- 

 ságos sárgás színt mutatott és annyira volt finom porral megtelve, hogy a látás és 

 lélekzés érezhető módon voltak megakadályozva. Egy harmadik megfigyelő szerint 

 a tünemény elterjedésének területe az ostrawitzi magaslatokról Máhrisch-Ostrau 

 lapályáig volt, mely területen a sárga por a megnevezett nap egész tartamán át 

 hullott volna; legerősebben azonban mégis i'eggel S- 9 óra között. Megfigyelték a 

 tüneményt Leobschütz környékén. Fülnek és Eautenburg mellett (DK-re Freuden- 

 thaltól) Morvaországban ; de Ratibor mellett Porosz-Sziléziában is. Hazánkban e 

 sajátságos porhullás színhelye Csácza és Thurócz-Szt. -Márton környéke volt és 

 pedigafebiuárius 5 fj közti éjjel. Szende Ignácz úr azt írja, «hogy febr. 5 — O-ika 

 közti éjjel emberemlékezet óta nem látott szélvihar uralkodott, mely a hópely- 

 heket a havon gömbökké hengergette ... A hózivatar lecsendesedésével, mely r»-án 

 könilbelül d. e. 10 órakor volt, az egész táj a mellékelt anyaggal volt behintve. 

 Megtudtuk, hogy ezen anyag a kiszuczai (Zsolnától kezdve), ó-beszterczei turzov- 

 kói völgyet, sőt, mint hallatszik, Sziléziát is behintette körülbelül 3 i cm. vas- 

 tagságra".'' Jellemző még az, hogy a különböző értesítésekből megállapíthatjuk azt, 



'■'■'■ Természettudományi Közlöny XX. köt. 125. lap. 



(286) 



