IRODALOM. 4-31 



haladó szél rendkívüli erejével fölkapta a portömegeket, jó magasságban vitte nagy 

 területen át, útközben egyformán összekevervén azokat, míg végre a morva-szilé- 

 ziai Kárpátok útjokat állították és leesésre kényszerítették. Báró Camerlandeb 

 ezek után azt hiszi, — de kellő fentartással hogy e sárga por hazája Skandinávia 

 kristályos hegységében, hol a nagy depressió is keletkezett, keresendő. A svéd 

 hegység meredek lejtői hómentesek ugyan, de mindazonáltal kérdésbe vonja 

 b. Cameklander, vájjon szolgáltatták-e eme meredek és hómentes falak a por ama 

 óriási mennyiségét," melyet Bebber Számítása szerint perczenként 480 métert ha- 

 ladó szél ily nagy kitérj edésíí területen lerakott. 



Sokkal határozottabban nyilatkoznak a por eredetére nézve Teschler és 

 Wartha ; állítván azt, hogy a por nem egyéb mint vulkíini hamu és teszik ezt a 

 csáczai pornak egyéb vulkáni hamukkal való beható összehasonlítása után. 



Teschler Capua vidékén 1824-ben gyűjtött és nagy valószíníiséggel a tőle 

 mintegy 5 geographiai mértföldre eső Vezúv 1822-ik évi kitörésbeli hamuját tö- 

 kéletesen azonosnak találta a csáczaival. 



Az anyag elegyi'észei szintén megegyeznek, még pedig optikai és chemiai 

 tekintetben ; eltérés csupán a legnagyobb szemecskékben van, a menn^dben néhánya 

 az 1 mm-t is meghaladja, de ezen semmikép sem lényeges különbség az eredés kö- 

 zelségében leli magyarázatát. A Vezúv e hamuját megvizsgálta Wartha is és 

 hasonlókép oda nyilatkozik, hogy legközelebb áll a csáczaihoz és azt mondja, hogy 

 annál még feltűnőbben látni a levegői iszapolás befolyását. A vulkántól kis távol- 

 ságra a hamuban tömérdek magnetit-szem és nagyobb a kezdő olvadást mutató 

 zöldes és szürkés színű üveges szemek mutatkoznak, melyek között imitt-amott 

 hosszú ttíalakú, részben megolvadt kristályokat is látni. Teschler továbbá az 

 általa megvizsgált kétféle hamut még egybevetette a Vezúv oldalán 1884-ben tel- 

 jesen megbízható kezektől gyűjtött fi-iss és régibb vulkáni hamuval és azt tapasz- 

 talta, hogy szabad szemmel tekintve, az illető három anyag föltűnően hasonló, 

 csakhogy a Vezúv hamujában sok az eredeti kőzettörmelék darája, vagyis a kőzet- 

 alkotó elegyrészeket itt-ott még az alapanyag összefoglalja, akár csak némely kör- 

 möcz vidéki trachyt daráji'iban, de mégis azzal a különbséggel, hogy amabban a 

 színtelen elegyrészek fele quarz, a két előbbi (capuai, csáczai) anyag ellenben úgy- 

 szólván csupa magános ásványtöredék halmazííból áll. 



Még behatóbban foglalkozhatott az ilyen vulkáni hamuk szerkezetével 

 Wartha. A már említett vezuvi hamun kívül tanulmányozta még a Krakatoa vul- 

 kán hamuját és báró Nobdenskjöld A. E. szívessége folytán az 1 883-ban Grönland 

 belső vidéki havasain gyűjtött és tőle hryokonit-nok (jépgor) elnevezett hulladékot. 

 A Ki'akatoa hamujának minden egyes darabja horzsakő-jellemű. Átlátszó, 

 tömérdek sok légbuborékkal telt üvegdarabok ezek, a melyekhez elvétve más vul- 

 káni ásványból álló halmazok is sorakoznak, tömeges magnetit- tartalommal ; 

 a Vezúv hamújiibau ellenben horzsakőre emlékeztető töredékeket, azaz hosszan 

 elnyúló légbuborékokkal telt üvegszilánkokat alig találni, mi ebben leli magya- 

 rázatát, hogy a Ea'akatoa a víz alatti vulkáni kitörések termékeit tünteti elő. 



Báró NoRDExsKJüLD kryokonit-ját kosmikus eredetűnek mondotta ; de La- 

 SAULx quarzot is talált benne, tehát oly ásványt, a melyet a meteorokban eddig 



"-:= Minimum szerint legalább 240,000,000 m='. — Ref. 



(489) 



