még nem lehetett konstatálni ; b. Camelander és Ziekel zöld hornblendét is ta- 

 láltak benne ; Nils Olf Holst pedig morénaiszapnak mondja ; Wartha pedig a 

 neki rendelkezésre bocsátott ki-yokonitban hiába kereste a fémvasat, kobaltot és 

 nikelt ; szerinte a ki'vokonit túlnyomó tömege sötét olajzöldes, helyenként füstös 

 szürke, üveges töredékekből áll, melyekben átlátszó, szegletes, kevés buborékokat 

 magában foglaló földpátos és magnetites szilánkok találtatnak. Ugyanezeket ta- 

 lálta a csáczai porban is, de csak alárendelt mennyiségben. 



A kryokonitban a qnarz is kisebb mennyiségben van jelen, a mi abból is 

 kitűnik, hogy a csáczai port csak a fujtató előtt lehet fehér zománczos üveggé ol- 

 vasztani ; amaz pedig könnyűséggel olvad meg üveggé. Wartha szerint a különbség 

 leginkább onnét van, hogy a kryokonit-port a szél kisebb távolsági-a hoi-dta el, 

 mint a csáczai port. Mi alatt valamely poralakú anyag néhány ezer kilométer 

 távolra vitetik, valóságos iszapolásnak van alávetve, úgy hogy a legkisebb és 

 a mellett legkönnyebb anyagok a legnagyobb távolra hordatnak el. 



A kryokonit és a csáczai por származására nézve fontosak G. v. Rath ész- 

 leletei az 1875. márczius utolsó napjain Skandináviának legnagyobb részét betakaró 

 sűrű vulkáni hamúhullásra nézve. Ha ennek vegyi elemzését egybevetjük a kryoko- 

 nitével, szembetűnik a benső összefüggés, a mely a két anyag alkotórészei között 

 fenforog. Kétségtelen, hogy a svéd hómezőkre hullott hamu az izlandi rendkívül 

 erős és hatalmas vulkáni kitörésekből származik és igen valószínű, hogy a gi'ön- 

 landi ki-yokonit sem egyéb, mint vulkáni hamu, melynek forrása ugyanaz, mint 

 a svéd hamué. 



Wartha minden kétség fölött állónak tartja, hogy a csáczai por vulkanikus 

 eredetű. Ezt a mikroszkopikus vizsgálat dönti el, mert 900 — lOOO-szeres nagyítás 

 mellett sajátszerű éles tőr- vagy késalakú, némelykor egyenes, némelykor meghaj- 

 lott ; részben megolvadt és majdnem fűrésznemű szilánkokat látunk, melyeknek 

 színe a vastagabb helyeken füstös szürke. E szilánkokban üvegzárványok, légbu- 

 borékok és az obsidiánokban észlelt belonitek, valamint magnetitek is foglaltatnak. 

 Mindegyik szilánkon meglátszanak az olvadás nyomai és mind oda utal, hogy a 

 kryokonit, az izlandi hamu és a csáczai por az úgynevezett szííraz vulkáni termé- 

 kek közül való és míg Teschler elegendő adatok hiányában elterelt passzatnak 

 tulajdonítja a tünemény beállását, addig Wartha fölötte fontosnak tartja tudni 

 azt, vájjon a csáczai porhullás idejében, vagy azt rövid idővel megelőzőleg műkö- 

 dött- e az izlandi vulkánok egyike ? Annyi bizonyos, hogy a februfii-ius első nap- 

 jaiban dühöngő szélvihar vagy a levegőben feloszlott izlandi vulkáni hamúport 

 vagy már egy előbbi alkalommal a terjedelmes svéd havasokra lerakott port fel- 

 kapta és egész Sziléziáig, sőt Csáczáig is elhordta és e nézetet támogatják a csáczai 

 homokban talált és fentebb megnevezett növényi maradványok is, mint a minőket 

 V. B. Wtttrock a Nordenskjöldtől Grönland belsejéből hozott porban is talált. 



{m)) 



