10 CHOLNOKY JENŐ: 



akkora, mint a hátulsó lejtőé. Az elülső lejtőt vegyük fel 30^-osnak, akkor 

 az előbbi feltevés alapján a hátulsó lejtő már mintegy 11^. Ha hozzá 

 vesszük, hogy a halom hátulsó lejtője nem egyenes vonalú s a tetőpont 

 sincs az oromvonalon (a mit Walther id. munkájának 41. és 43. ábrái 

 is bizonyítanak), lígy a hátulsó lejtőben 15°-os részletek is lesznek. Már 

 pedig maga Walther mondja (id. m. 123 lap). «A luv-oldal hosszú, nagyon 

 lassan emelkedő homokhát . . . .», továbbá idézett fényképei szerint ez a 

 lejtő nem több 3 — 4°-nál. Legkjtünőbb észlelőink torzítva rajzolják tehát 

 ezeket az alakokat s önmaguknak ellentmondanak. Mindazáltal tetemes 

 javulást látunk az ujabb észlelök kifejezéseiben. Azelőtt félhold alakúnak 

 mondották a barkhánokat, Walther már pajzs-alakunak (Schildform) 

 nevezi őket. 



Első tekintetre minden futóhomok terület a legnagyobb rendszertelen- 

 séget, mindenféle alakok zűrzavarát mutatja. Csak gondos észlelés és sok 

 mérés fog közöttük rendszert megállapítani, a mely aztán annál meggyőzőbb 

 és megragadóbb lesz. A hol a homokot fák, bokrok, gyepburkolat félig- 

 meddig kötve tartják, ott még zűrzavarosabb a dolog. Meredekebbek a 

 lejtők, rendetlenebbek az alakok. De itt már valamivel jobban tájékozódik 

 a szem, a vetett árnyékok, a sötét növényzet stb. jobban tájékoztatják a 

 szemet s mérés nélkül is könnyebb helyes formákat rajzolni. 



Minden észlelő észrevette, hogy a szabad homokterületeken a szél- 

 nek kitett oldal lankásabb, mig a szél árnyékában meredekebb. A félig, 

 vagy egészen kötött buczkavidéken ez az általános szabály megszűnik 

 s leggyakrabban épen fordítva van a dolog, de itt szabályt felállítani 

 nem lehet. 



Arra sem nagyon figyeltek az észlelők, hogy az uralkodó szelek 

 milyenek, egyféle van-e, vagy valamelyik csak alig túlnyomó s az ural- 

 kodó szeleknek egyébként mi a természete? Világos, hogy ott fogjuk a leg- 

 szebb szabályos alakokat találni, a hol valamelyik szél a halmok kidolgozá- 

 sában túlnyomó vagy kizárólagos munkaképességű. Épen ebből a szem- 

 pontból rendkívül alkalmas hely Lama-miao, vagy Dolon-nor, a hol a téli 

 szelek állandó irányúak, erősek és szárazak, mig a nyáriak változatosak, 

 gyengék és nedvesek. Hasonló körülmények vannak a deliblati pusztán is, 

 minek folytán mind a két hely rendkívül alkalmas az alap-typusok tanul- 

 mányozására. 



Figyelmes szemlélet arról is meggyőz bennünket, hogy a fodrok 

 (rippl(;-markok) a legcsodálatosabb szabályossággal lepnek el minden szél 

 érte helyet s itt-ott igazán kedves formákban valóságos diszítménynyel 

 vonják be a halmok egyhangú lejtőit. A fodrok olyan egyformák, olyan 

 szabályosak, hogy csak elvétve akadunk csúnya, tökéletlen formájú s az 

 előbbiektől eltérő alakokra, amelyek azonban különös okok következményei. 

 Miután a fodrozat egészen különálló jelenség s hálózatának minősége a 



