A FUTÓHOMOK MOZGÁSÁNAK TÖRVÉNYEI. 13 



oldalirányú lökés, a levegő tömeg a széllel egy irányban fog haladni.-*' Ez a 

 vonal tehát egy általános értelemben vett trajektória, a mely abban az 

 esetben ha az /l-ból Bn-he megtett út az időnek négyzetével áll össze- 

 függésben, akkor másodfokú görbe lesz, kör, ellypsis, vagy (különben non 

 sens esetben) hyperbola. 



Ha ezt a vonalat (a mely körülbelül a szélben felszálló füstnek a 

 vonalához hasonló) elő tudnók állítani s ezzel, mint vezérvonallal hengert 

 készítenénk, a melyet az A — Bn vonallal a szélre merőlegesen helyeznénk 

 el, az A ponton megütközött légtömegek a felület mellett minden ütközés 

 nélkül surrannának el — ha a felület maga a szelet fel nem tartaná. Erre 

 nincsen befolyása a szél erősségének, mert hisz minél nagyobb a V, annál 

 nagyobb lesz az A helyen történt ütközés folytán keletkezett oldalirányú 

 sebesség. A trajektóriának tehát csak méretei változnak meg, de alakja 

 nem. Ámde a felület maga az egész szélrendszert feltartja útjában s így 

 minden pontján ismétlődik az A ponton tapasztalt kitérülés s a megütkö- 

 zött levegő tömegek mind az .1 — Cn trajektórián fognak mozogni. Az 

 ütközések folytán nyomás támad a felületre, a mely nyomás nagysága a 

 szél sebességétől (V) függ. Legnagyobb ez a nyomás az A pont közelében 

 8 megszűnik (<n helyen, ha a levegő összesürüsödése végtelen gyorsasággal 

 el képes terjedni a környezetben. De ez nem így van. Az ütközés és nyomás 

 folytán támadt összesürüdés a Cn pont után még egy darabig érvényesül 

 s a légtömegeket a Cn pont után visszahajló pályán való mozgásra kény- 

 szeríti. 



Csináljuk meg már most ezt a hengert homokból, de képzeljük el, 

 hogy az az önsúlya folytán nem fog összeomlani. Akkor az a nyomás, a 

 melyről az előbb szólottam, el fogja távolítani a homokszemeket és pedig 

 nagyobb mértékben az A pont körül, mint a Cn pont körül. Miután nem 

 vagyunk képesek megállapítani elméletileg ennek a nyomásnak a nagy- 

 ságát, nem tudjuk megmondani, hogy mekkora lesz az elmozdulás. 



Ha olyan ennek a nyomásnak az eloszlása s olyan a henger anyagá- 

 nak elmozdíthatósága, vagyis ellenállása, hogy az általa okozott elmozdulás 

 folytán a henger vezérvonala ugyanaz marad, csak eltolódik, akkor az 

 állapot stabilis, a homokhenger megtartja eredeti alakját, csak folyton 



* Könnyű belátni, hogy ez a pálya kör is lehet abban az esetben, ha az 

 .4-tól B^-ig megtett út (./•) a t időtől a következőleg függ 



x'^=z2 )• a t — a^t" 

 ha r=AB,i-e], a pedig egy állandó, a mely V sebességet jelenti a mi esetünkben. 

 Lehet hyperbola is, abban az esetben, ha az A-tól B^-ig terjedő mozgás sohasem 

 érne véget, a mikor a B^-C^ vonal assimptotája a görbének. Csak parabola nem 

 lehet sohasem, mert az /1-ból kiinduló oldalmozgás tapasztalat szerint véget ér 

 valamely B„ helyen. Hogy a trajektória parabola lehessen, akkor az volna szüksé- 

 ges, hogy a //„ a végtelenben feküdjék, a mi lehetetlen. 



