A FUTÓHOMOK MOZGÁSÁNAK TÖRVÉNYEI. 21 



Hasonlóképen igen szabátyos az a kis barkhán, a melynek fényképét 

 az I. tábla 1. képén láthatjuk. Ez is a deliblati pusztáról való. Coknish is 

 közöl eg}' csinos fényképet az idézett czikkéhez tartozó II. táblán, mint 

 25. ábrát. 



Meg kell még említenem, hogy hasonlóakat a Pei-ho és a Hoang-ho 

 törmelékkupján, továbbá a Liautungi öbölbe ömlő folyók árterén, külö- 

 nösen a Sziao-ling-ho homokos ármedrében elég számosat láttam. 



Ne értsük azonban a dolgot félre. A typusos barkhán-alak, a melyet 

 itt ismertettem, közelről sem gyakori jelenség. Hosszú utat kell megtennie 

 a barkhánoknak, a míg ezt a typust felveszik. A hozzá közel álló alakok 

 azonban minden esetre gyakoriabbak, mint eddig a turisták rajzaiból 

 következtetni lehetett volna. A homokpuszták leggyakoribb formája az 

 átmeneti alak lesz, a melyet az alapalakok ismertetése után azonnal 

 tárgyalás alá veszünk. 



Igen gyakori jelenség az is, hogy valamely homokhalmon a barkhán 

 egyes részeit látjuk kiképződni. így különösen az előre nyújtott karok 

 gyakran kialakulnak egyes halmok mellett. Néha csak az egyik, máskor 

 mind a kettő, de ezeken is látni lehet, hogy a kar alaprajzának külső 

 konturája visszahajló, mintha a halom szélárnyéka felé egészen be akarna 

 görbülni. 



Úgy ezekről a tüneményekről, mint a barkhán alakját módosító 

 körülményekről még lesz összefoglalóan szó, a mikor már az összes alap- 

 alakokat megismertük. 



III. FEJEZET. 



Garmadák. 



Ha a homokos térségen kiemelkedő halom van (tiszta, szabad futó- 

 homokból) úgy ezt a szél, a mint az előbbi fejezetben tárgyaltuk, barkhánná 

 fogja kialakítani. Ha most viszont a homokos térségen árokszerü mélyedés 

 van, a melybe a szél belehatolhat, úgy egészen más, a barkhánnal szem- 

 ben némileg fordított alakzat fog előállni. A míg ugyanis a barkhán szét- 

 válásra kényszeríti a légáramlatot, a mely a barkhán után ismét egyesül, 

 addig az árokszerü mélyedés a levegő áramlását mintegy összetereli s így 

 nagyobb dinamikai nyomásúvá teszi s ennél fogva az ároknak bizonyos 

 törvény szerint való kibővítését fogja okozni. 



Ilyen árokszerü mélyedés előáll pl. két egymáshoz közel álló barkhán 

 között, vagy valami hosszú dünének bemélyedése, nyerges alakja folytán. 

 Különösen ez, a dünék nyergei adnak okot az ilyen árkos bemélyedésre s 

 a vele járó tüneményekre. Hasonló képződmények állanak elő kötött 

 buczkákon, ha azoknak megkötő burkolatát a szél feltöri s árkos mélyedést 



