:24 CHOLNOKY JENŐ : 



CoRNisH Vaughax* hozta ajánlatba a kumatologia szavat minden 

 olyan földrajzi tünemény tanulmányozását összefoglaló tudományág szá- 

 mára, a mely hullámfelületekkel, hullám alakú képződményekkel stb. 

 foglalkozik. Ebbe a tudományba tartozónak jelentik ki a homokformák 

 ismeretét is. Nyomában Baschin ** elfogadja ezt az elnevezést, de legalább 

 annyira mégis correctebben itél, hogy ennek az új tudománynak a keretéből 

 kizárja a CoENisH-tól bevezetett hullám-alaku felületek tanulmányozását. 

 Cor.NiSH ugyanis még a réteggyürődéseket is ennek a tanúim ánj^any ágnak 

 a keretébe foglalja s azonnal hullámhipotézist is állít fel a gyűrődések 

 keletkezésére. 



Baschin a HELMHOLiz-féle hullámelmélet alapján jut erre a felfogásra 

 s felfogása szerint a homokdűnék identikus jelenségek a hullámokkal. Ter- 

 mészetesen az indítványozó Coenish is ezen az állásponton van. utazók és 

 laikusok is gyakran hasonlították a dünéktöl ellepett térszint a hullámzó 

 víz felületéhez és nem jogtalanul, a mint nem egészen lehetetlen olyan 

 hasonlat sem, a mely a Jura szabálj^os és lassan elsimuló lánczait valami 

 szép megmerevült hullámfelülethez hasonlítaná. 



Lényegesen különböznek azonban a dünék a hullámoktól nemcsak 

 annyiban, a mint Baschin is említi, hanem épen a leglényegesebb, 

 hogy úgy mondjam definiáló pontban. 



Hullámzás ugyanis tudományos értelemben rezgő, periódusos moz- 

 gás, hullám pedig ennek a periódusos mozgásban levő közegnek egy olyan 

 darabja, a mely az összes külömböző fasisban levő közegelemek közül egy 

 teljes sorozatot tartalmaz; 



A dünék homokjának a mozgása haladó mozgás, a düne maga tova 

 haladó tömeg, a mely haladása közben a szél által különös alakká formáló- 

 dik. A homokszemek mozgásának van ugyan periódusa, mert a homok- 

 szem felhalad a düne lankás lejtőjén, aztán a meredek lejtön lecsúszik, 

 megáll s nem mozdul addig, míg a düne saját szélességével egyenlő utat 

 meg nem tett. Ekkor a homokszem újra kezdi mozgását. Ámde, a míg a 

 hullámzó felületek alakját a hullámzó mozgásban részt vevő molekulák 

 rezgő mozgása okozza, addig a düne alakját nem a homokszemek mozgásá- 

 nak periódusa szüli, hanem épen fordítva, a homokdűne alakja okozza a 

 homokszem előre való mozgásának periódusos voltát. 



Hiányzik tehát a homokdűne jelleméből a hullámzás definiáló tulaj- 

 donsága s ennélfogva a düne nem identikus a hullámmal. 



Felesleges ugyan a további bizonyításra, de azért elősorolok néhány, 



* The Geogr. Journ. 189í>. June p. 6á4. V. Counish : On KnmatologA-. Továbbá 

 Arbeiten d. Geogr. Congress in Berlin 1899. 



** 0. Baschin : Die Entstehung wolleuíihnliclien ObcTfliicheii foruien. Zeitsclu'. 

 d. Ges. für Eidkunde, Berlin. B. XXXIV. 1899. p. 408— 4;24. 



