A FUTÓHOMOK MOZGÁSÁNAK TÖRVÉNYEI. 25 



az előbb említett megkülömböztetésböl folyó külömbséget a hullám és a 

 düne között. 



1. Hullámzó mozgás alkalmával a közeg összes pontjai mozgásban 

 vannak. A düne mozgása közben annak csak közvetlenül a szél hatása 

 alatt álló részecskéi mozognak. 



2. Baschin is emliti már, hogy a szél megszűntével a víz hullámzása 

 tovább tart, a homok- düne nem mozdul meg többé, ha a szél elült. 



3. A hullámok méretei a szél sebességétől annyira függenek, hogy 

 bizonyos nagyságú szél csak egy bizonyos nagyságú, teljesen kifejlődött 

 hullámot hozhat létre nagyobbat nem. A homokdűne nagysága a rendel- 

 kezésre álló homok mennyiségétől és a szélnek erre a czélra hasznosított 

 munkamenn3nségétől függ. Akár milyen kis szél is hozhat létre tetszőleges 

 nagyságú dünét, csak elegendő ideig fújjon és elegendő száraz homok 

 álljon rendelkezésére. 



Ha a düne mozgását minden áron osztályozni akarjuk, úgy azt az 

 egyszerű gördülő mozgáshoz tartozónak fogjuk találni. Ha valamely 

 kemény anyagból készült hengert gördítünk az által péld., hogy felette 

 valami súlyos terítőt húzunk, akkor megközelítjük a düne mozgásának 

 formáját. Csak az a külömbség, hogy a gördülő hengernek szilárdsága 

 folytán minden pontja mozgásban van. Gondoljuk el most, hogy a hen- 

 ger nem szilárd, hanem péld. valami sűrű tészta. Ha effelett húzzuk a 

 súlyos terítőt, úgy az a tésztahengert laposra fogja nyomni s a henger 

 alakja valami különös lesz, de nagy felülettel érintkezik az alapsíkkal. 

 A terítő húzása folytán a vele érintkezésben levő részecskék előre mozog- 

 nak, míg az alapzathoz érő részecskék mindaddig nyugalomban maradnak, 

 a míg a tészta-henger az alappal való érintkezés síkkal tovább nem moz- 

 dult. Minél lazább az összefüggés a gördülő tömeg szemcséi közt, annál 

 nagyobb lesz azoknak a részecskéknek a száma, a melyek a gördülésben 

 periódusosán nem vesznek részt. A homokhengerünkön teljesen megszűnt 

 az összefüggés a szemcsék közt s így a gördülésben momentán csakis azok 

 a homokszemek vesznek részt, a melyek a mozgató erő közvetlen hatása 

 alatt állnak. 



Népszerű hasonlatnak tehát megfelel ugyan, ha a dünét hullámhoz 

 hasonlítjuk, épen úgy, mint a hogy hullámos dombvidékről beszélünk, de 

 lényegesen más tüneményről van szó, mint hullámzásról. Ha Coknish 

 kumatologia, vagy akármi más nevezet alatt össze akarja foglalni a víz 

 hullámait és a dűnéket, azt csak is úgy teheti, ha ez alatt a szó alatt 

 olyan tudományt ért, a mely laza anyagoknak felszíni alakjaival s annak 

 okaival foglalkozik, de az ok többféle lesz : a vízen hullámzás, a homokon 

 dűneképződés, a mely a hullámzástól különböző speciális mechanikai 

 folyamat, a melyhez hasonlót azonban egyebütt is látunk a természetben. 



Különösen hangsúlyozom itt is, hogy a dűneképződés a ripple- 



