;i6 CHOLNOKY JENŐ 



markok vagy fodrok születésétől lényegesen külömbözö folyamat. A fodrok- 

 ról szóló fejezetünkben látni fogjuk, hogy a fodroknak van köze a hullá- 

 mokhoz s csak csekély eltérés az, a mi Baschin és saját felfogásom között 

 van. A fodrok mérete azonban nem függ sem a szél sebességétől, sem a 

 szél tartósságától, hanem egyedül súrlódásának együtthatójától, a mely a 

 fodrozott anyag minőségére utal. Fodrozatból tehát sohasem lesz düne, 

 mert a fodrozat méretei meg vannak szabva. Átmenet a kettő között nincsen. 



A hullámelméletet legjobban látszik támogatni az a tény, hogy nagy 

 szabad homokfelületeken keletkező dünék meglehetősen egyforma mére- 

 tűek s emiatt a szabad homok felszine nagyon hasonlít a hullámzó víz 

 felszínéhez. A dünék nagyságának egyenlőségét azonban nem a hullám- 

 szerű képződés okozza, hanem az, hogy a szabad homokfelületen a nedves- 

 ség mindenütt körülbelül ugyanabban a mélységben, mintegy 1 dm. 

 mélyen kezdődik. Mindenütt egyforma vastag réteg áll tehát a szél rendel- 

 kezésére, a melyből kezdetleges dünéit felépítheti. 



Európa futóhomok területei majdnem kivétel nélkül a tenger part- 

 ján vannak. Egyedül Magyarországban és Oroszországban ismerek nagyobb 

 futóhomok területeket a tenger partjától távol, de ezeket még eddig 

 behatóan nem tanulmányozták. A tengerparti homokterületek közül 

 a Balti tenger, a Német tenger partvidékei és a Landok a legjobban tanul- 

 mányozottak. Azt találjuk, hogy a dünék itt mindig a paitvonallal pár- 

 huzamosak. Nem állíthatjuk tehát, hogy ezek a düne- sorok a szél irányára 

 volnának merőlegesek, mert az uralkodó szél nem mindenütt merőleges 

 a partra, a mit számbeli adatokkal sem kell bizonyítgatni, miután világos, 

 hogy daczára a szárazföldi és tengeri szelek szabályos váltakozásának, az 

 uralkodó szél mégsem mindenütt merőleges a part irányára. Mindazáltal 

 megemlítjük itt, hogy a Kurische Nehrung és Frische Nehrung dünéinek 

 iránya Memel-től Danzigig az éjszak-déliből kelet-nyugatiba fordul át s a 

 legnagyobb dünék éjszakkelet-délnyugati csapásnak, míg az egész part- 

 vonalon végig az uralkodó szél a nyugati.* 



Sőt a kis Hela félszigeten a dünék szintén párhuzamosak a part- 

 vonallal, pedig az uralkodó szél szintén párhuzamos a parttal. ">'* Számtalan 

 példát lehetne még felhozni, de szükségtelen. A. -Jentsch is ugyanerre az 

 eredményre jött.*** 



A dünéknek a parttal párhuzamos irányát tehát nem a szél, hanem 

 a homok termelő helyének eloszlása szabja meg. A homok a partszegélyen 

 születik, annak első felhalmozódása a szél által a parttal párhuzamos 



* Handbuch des deutschen Dünnenbaues. Berlic lOOü. p. 1.30 stb. Nagyon 

 helyesen jegyzi meg Gerhardt, hogy nem a dünék irányáról, hanem az azokon 

 látható átnyergelésekröl lehet felismerni az uralkodó szelet. 

 ** Id. h. IIS. 1. 

 **■* Handbuch d. deutschen Dünnenbaues. 



