A FUTÓHOMOK MOZGÁSÁNAK TÖRVÉNYEI. 31 



hasonlóak a Takla-makan homoksivatag homokhalmai is, a mint azokat 

 Hédin Sven leirja.* 



A megfordult szélnek van azonban sokkal fontosabb hatása is, a mi 

 a koszorúképzödéssel vele jár. Ez a tünemény pedig az, hogy a visszafor- 

 duló szél a düne szétszakadozását gátolja. Sokkal hathatósabban pusztítja 

 ugyanis a visszafordult szél a garmadát, mint a barkhánt, tekintettel 

 annak alacsonyabb voltára. Látjuk ezt Cornish idézett munkájának 

 6. ábráján is, a hol a koszorúnak garmadából készült része előbbre is 

 nyúlik, magasabb is, mint a barkhán forma tetején képződött koszorú- 

 rész. Az ismét rendes irányba forduló szélnek most első dolog lesz ezt a 

 koszorút elpusztítani, s ismét előállítani a status quot. Ezután kezdhet 

 csak bele a düne további szétfürészelgetésébe, a mikor ismét megtörténhe- 

 tik, hogy a szél ellenkezőre fordul s a küzdelem megújul. 



Ez az oka, hogy eddig egyetlen egyszer sem hivatkoztam a balti 

 tenger német partjainak dünéire. Itt a két irányú szél hatása kétségtelen, 

 a mit legjobban megvilágítanak Gerhaedt következő szavai : ** 



«... A luv oldalon, azaz a dünének szél felé fordított oldalán lanká- 

 san emelkedő lejtő képződik, a lee oldalon, vagyis a széltől elfordult oldalon 

 meredek lejtő. Ellenkező irányú szelek fordított értelemben hatnak. Ellen- 

 hatásuk nem jelentéktelen, mert daczára csekélyebb erősségüknek, kedve- 

 zőbb támadó pontjaik vannak. Az erős, uralkodó irányú szelek a gyakori 

 csapadékos hónapokban szoktak fújni ; ezáltal hatásuk a homokmozgatásra 

 korlátolt. Az ellenkező irányú szelek szárazabbak s ezért mérsékeltebb 

 erősségük mellett is hathatósabbak. 



így az erős, uralkodó szelek befolyása a gyenge, ellenkező irányú 



szelek által részben sikerrel korlátozódik. A gyengébb szelek hatásával 

 bekövetkezett mellékkörülmény nélkül a dünék előre vándorlása még sokkal 

 gyorsabban történnék, mint a hogy tényleg van.» 



Hasonló az állapot a landeokon is, noha közelről sem olyan nagy 

 mértékben. Ennek következtében a dünék szabályosabbak voltak, a tenger- 

 parttól messze eltávoztak s barkhánokká bomladoztak szét. Ma azonban 

 már nagyon meg vannak kötve. 



Megjegyzem, hogy a dünék és általában a homok mozgásának tanul- 

 mányozásakor nem csak arra kell figyelnünk, hogy melyik szél az uralkodó, 

 hanem arra is, hogy melyik szél a legmunkaképesebb. Ha az uralkodó szél 



* Id. műnk. Petermann's Ergáuzungsband No. XXVIII. p. !243. Ezen és a 

 következő oldalakon becses leírását találjuk a Takla-makan homok formáinak, a 

 melyek fejtegetéseinket nagyban megerősitik s az észlelő gondos megfigyelését 

 bizonyítják. Minden megjegyzését jelenleg nem sorolhatom fel fejtegetéseim meg- 

 világítására, térszüke miatt. Ne vegye ezt a nagyérdemű szerző felületességnek. 

 Talán még lesz alkalmam ezeket a fontos megjegyzéseket is kellőleg méltatnom. 

 ** Handbuch des deutsclien Dünenbaues 133 lap. 



