MOESZ GUSZTÁV. 39 



BARYT, ANTIMONIT. PYRARGYRIT ES PYRIT KÖEMÖCZBÍNYÁBÓL 



MoESZ GuszTÁv-tóL* 



Teschler György, áll. loreáliskolai tanár Körmöczbányán — egykor 

 tanárom — a legnagyobb készséggel rendelkezésemre bocsátott néhány 

 körmöczi ásványt s azok előfordulásáról is becses adatokkal szolgált. Úgy 

 ezeket, valamint saját megfigyeléseimet is a következőkben adom elő. 



Baryt. 



WiNDAKiEWiTZ ">'">' csupán aNepomuk bányarészben talált barytról emlé- 

 kezik meg, pedig található az egész körmöczi bányaterületen, habár ez ^ idő 

 szerint csak jelentéktelen mennyiségben. Legújabban például a Ferdinánd- 

 altáró IV. sz. aknájából kidobott kőzettörmelék között voltak B — 8 mm-nyi 

 víztiszta kristálylemezek találhatók, f Leggazdagabb termőhelye a volt 

 városi bányában, a Miklós-akna területén rég beszakadt, miután művelésé- 

 vel körülbelül 25 éve teljesen felhagytak. Onnan kerültek ki a legszebb 

 kristályok. Jókora nagyok voltak, bár nem vetekedtek a felsőbányaiakkal, 

 tökéletesen átlátszók, és szinük halványkék. Teschler birtokában 12 cm^ 

 nagy kristályok is vannak. Hogy ilyen nagyok régebben igen gyakoriak 

 voltak, bizonyítják a hegyszakadék (Sturz) quarczában levő 2 — B mm-nyi 

 vastag barytbenyomatok. A baryt helyét most itt-ott a manganit tölti ki. 



Zepharovich ">'■*"•' szerint a quarcz barytja szürkés fehér, a barnapáté 

 kékes szürke, végre a pyrit és sphalerit társaságában termő baryt zöldes- 

 szürke. A színre és az alapanyagra nézve meg kell jegyeznem, hogy a kék 

 baryt nem csupán a barnapáton, hanem a quarczon is terem. A barnapát 

 jókora calcit rhomboéderek pseudomorph kérgét formálja. Szürke barytot, 

 mely a nyolczvanas évek legelején még nem volt ritka, Teschler a Lajos- 

 aknából említ. A sphaleritnek pedig az utolsó 25 évben nyomát sem 

 találták. 



Kristálytani szempontból kétféle barytot vizsgáltam. Az egyik szürkés 

 fehér színű, tömör quarczra telepedett, a hegyszakadékból származik ; a 



* Bemutattatott a Földtani Társulat I9ül. május hó 8-án tartott szakülésén. 

 ** Jahrbuch der k. k. Geol. Eeichsanstalt. 1866. XVI. köt. Gold- u. Silber- 

 bergbau zu Kremnitz. 



*** Zepharovich. Mineralogisches Lexikon. I. 54. 



