42 MOESZ GUSZTÁV : 



8 — 10 évvel ezelőtt oly bőségesen termelték, hogy métermázsa számra 

 bocsátották árúba. Schvarcz Gyula bányaigazgató állítása szerint ez az 

 antimonit nem tartalmazott aranyat. Az azonban megesett — mondja — 

 hogy nyomában igen tiszta szemecskés arany telérre akadtak. A Nepomuk- 

 érben 80 m.-nyi mélységben a quarczüreg antimonit tűin színarany 

 szálakat és lapocskákat találtak egy ízben. Ugyancsak a Zsigmond-fötelér 

 középső zömében az úgynevezett felső nyilamtól a vasúti nyilamig körül- 

 belül 40 — 1 10 m. mélységben az antimonit tűk igen csinos apró calczit- 

 kristályokat viseltek. A Lajos-aknából körülbelül "20 évvel ezelőtt baryt- 

 táblákat hordó 6 — 7 cm. hosszú kristályok kerültek ki. 



Terem azonban az antimonit a Ljuarczban is. A kovasav utólagosan 

 rakódott le az antimonitkristályokra, őket teljesen beburkolta s az itt-ott 

 fenmaradt hézagokban csepegőköves, fürtös alakzatokban szilárdult meg. 

 Meg kell még emlékezni az antimonitnak egy sajátságos sphíerolitos és 

 szedres módosulatáról is, melyet vagy 10 évvel ezelőtt a Ferdinánd-altáró 

 építésekor a II. sz. akna tájékán találtak, még pedig igen tiszta, hófehér 

 agalmatolit és kevés szemecskés pyrit és stibiconit társaságában. Az anti- 

 monit gömböcskék átmérője :> — 5 mm., szövetük sugaras. A feltört göm- 

 böcskék mérsékelt fémfényökkel igen tetszetősek a hófehér agalmatoliton, 

 melyet itt-ott a kermesit fest meg halvány vagy sötét vörös színre. 



Az antimonit egyébiránt a kovasavban gazdag trachytmódosulat igen 

 vékony ereit is megtöltötte és itt nem ritkák a csuszamlási lapok sem a 

 jellemző antimonittükörrel. Mint érdekes adatot ide jegyzem, hogy 

 Dr. Zechentner Gusztáv az útszéli kavicsoló kőprizmán egy ízben finom 

 antimonittűkkel megtöltött rhyolitdarabot talált. 



Zepharovich röviden végez a körmöczi antimonittal. Csak annyit 

 mond róla, hogy tűalakú kristályai jelentéktelenek, ritkán 10 vonalnyiak. 



Kürmöczbánya antimonitjait ismeretesen Dr. Krenner József vizs- 

 gálta meg behatóan.* 



A quarczra telepedett és baryttáblákat viselő antimonitról azt mondja, 

 hogy a pyramislapok eloszlásában feltűnő symmetriátlanság tapasztalható. 



A tőlem megvizsgált antimonitok a KRENNER-éitől egyben-másban 

 különböznek és hozzájuk egyben-másban hasonlítanak. így Krenner pél- 

 dányai gazdagok a prizmákban, az enyéimek inkább a pyramisokban, 

 Krenner antimonitjeinél nagyok a p [IJ J ] és tt [1 1 2] és olykor az s [ I I 3} 

 pyramisok, míg nálam az s [ 1 13] és egy ízben a r ['.Vi;)], ellenben a p [ 1 1 1 { 

 és TT { I I 2| teljesen hiányzanak. Ezek az eltérések. A hasonlatosságot a 

 pyramis lapok elhelyezésében tapasztalható symmetriátlanság és a prizmák 



* Dr. Krenner J. : ((Kry.stallojíraphische Stúdión iiber den Aiitimojiit.)) Aus d. 

 Sitzungsber. d, k. k. Akad. d, Wissciiscdi. niiitli.-iiatni'wiss. C'Iasse. LI. Biid. 1. Abth. 

 Wien 186Ő. 



