BARYT, ANTIMONIT, PYRAKGYRIT ÉS PYRIT KÖRMÖCZBÁNYÁRÓIí. 45 



15 évvel ezelőtt találták. Zephakovich azt mondja, hogy a j^yrargyrit igen 

 apró, tökéletlen kristályai arany, barnapát, pyrit és chalkopyrit társaságá- 

 ban quarczon teremnek. 



A TESCHLER-töl kapott kézi példány quarcz, melyen körülbelül 1 mm. 

 hosszú igen fényes, élénk gránátveres kristálykák ültek, részint szabadon, 

 részint egymással összenőve, kisebb csoportokban. 



A kristályok csupán 2 — 3 forma kombinálásai. 



jliao) ooP2 



Formái : 



a 



e . (0112) — V2R 



p.{ll23} 2^3P2 



A legegyszerűbb kombinálás : a {lllO}, e [0112). A p [l 123) néhány 

 apró lapocskával van meg (6. ábra). Itt-ott egyéb formák is mutatkoztak^ 

 de lapjaiknak parányisága a közelebbi meghatározást nem engedte meg. 



A meghatározó szögértékek a következők : 



a. a 1120.1210= 60° 



a . e 1120 . 0112 = 69° 3' 



Pyrit. 



A pyrit gyakori a mállott zöldköves trachytban, de a telér quarezban 

 sem ritka. A legfelötlőbb felszíni termőhelyeit Teschler le írta s a térképen 

 meg is jelölte.* 



Aranytartalma miatt zúzóércznek gyűjtik. A tiszta pyritpor méter- 

 mázsájában 7 gr. "ezüstös arany van. A merre pyrit van, ott arany is talál- 

 ható s a mely telérben pyrit van, abban végig ott van az arany is, ha 

 mindjárt igen gyér mennyiségben. így állítja azt Schvarcz bányaigazgató. 

 SuEss szerint éppen ellenkezően : a hol pyrit van, ott nincs arany. 



A pyritkristályok többnyire 1 — 2 mm. nagyok, de vannak 4 — 5 mm. 



* Teschler György : Körmöczbánya és északnyugati vidékének kőzetei. A Fer- 

 dinánd-altáró zöldkőtrachitja. A Math. és term. tud Közi. XXIV. köt. 4. sz. 213—232. 1. 



Teschler György: Körmöczbánya geol. viszonyai. A körmöczbányai főreál- 

 iskola 1897/8. értesítőjében. 



