4f) BARYT, ANTIMONIT, PYRARGYRIT ÉS PYRIT KÖRMÖCZBÁNYÁRÓL. 



nagyok is : utóbbiak mindig pentagondodekaéderek. A legfinomabb szemecs- 

 kék oly parányiak, hogy szinte feketére festik a telérquarczot. Terem a 

 Ferdinánd-altáróban is, nevezetesen a II. sz. akna tájékán, a hol az apró 

 kristályok a jaspist és az antimonitot vékonyan borítják. A levegőn 

 oxydálódva idővel melanteritté változik, miközben, főképpen a szivacsos 

 quarczot teljesen elporlasztja. A bányában mint a kőzet repedéseinek tölte- 

 léke gyűl össze a finom, atlaszfényű szálas, fehér vasgálicz, de van zöld 

 darabos is. 



Zephaeovich csupán annyit mond a körmöczi pyritröl, hogy chalko- 

 pyrit társaságában terem. Teschler erre vonatkozólag megjegyzi, hogy a 

 chalkopyritnek már '-25 esztendő óta nyomát sem találják. 



WiNDAKiEVviTZ szerint a Lipót-aknában nagy pyrittömzsök fordul- 

 nak elő. 



A kezemben megfordult körmöczi pyritek közül két példányt irok le. 



Az egyik tömör quarcz, melynek üregeit apró pyritkoczkák sűrűn 

 béllelik ki. E koczkák mérete egyik irányban sem éri el az 1 mm-t. Annál 

 sajátságosabbak és szokatlanabbak a közülök kimagasló oszlopok, (7. ábra) 

 melyek az egyik tengely irányában 3 — 4 mmre nyúltak meg, míg vastag- 

 ságuk és szélességük nem is J mm. Itt-ott az oktaédernek apró lapjai 

 tompítják a csúcsokat. A hexaéderen semmi rovátkosság, az oktaéder lapok 

 fényesebbek. A quarcz a pyrit alatt chalcedonféle kékes réteget alkot. 

 Helylyel-közzel vékony gypszkristálykák települtek a pyritre. 



A másik példány mállott trachyt, melyet vékony quarczréteg burkol 

 rajta vannak sűrűn az 1*5 mm. nagysága fényes kristályok. 



A kombinálás a hexaédernek és oktaédernek középalakja. 



A kristálylapok egyenetlenek. 



Pentagonos pyritet nem nyilt alkalmam vizsgálni. 



Calczit. 



Végezetül megemlékezem egy calczit példányról, melyre laumontit 

 volt települve. A calczitkristályok elég nagyok ( I cm), kevésbbé fényesek. 

 Formái : 



b.{l()T0) ooR 



e . [OlTi>} -VaE 



Utóbbi rovátkos (8. ábra). A laumontit kristályai majd I cm. hosszú, 

 gyorsan széteső fehér oszlopok. Hajlásai nem voltak megmérhetők, de a 

 laumontit közönséges formái egész határozottan felismerhetők: 



M ml 





ŰO 



Más forma nem volt rajta. 



