RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 49 



búbospánczéllá válik, mely nem csak a hátat, hanem a bőrnemű plastront 

 is egészen elborítja. A legfiatalabb tengerí Dermochelys ekként pontosan 

 visszatér a PlacocJielys-hen felismert kiinduló ponthoz. 



A veszprémi leletből tehát Jaekel 0. megvilágította a placodontidák 

 eddig fogyatékosan ismert családját, felderítette a teknősbékák morpholo- 

 giáját és leszármazásuknak eddig ismeretlen sorrendjét is megállapította. 



LóczY Lajos. 



Ujabb csontleletek Erdélyben. Dr. Krausz H. segesvári orvos 

 1900 szept. 10-én í*í.so//-csontokat fedezett fel a kereszthegy Ny-i oldalán 

 előforduló diluviális homokban. Dr. Krausz meghívására kiutazott a hely- 

 színére, Segesvárra Kimakowicz M., a nagj'szebeni Természettud. Társaság 

 múzeumának igazgatója, a kinek tíz napi kemény munkája után sikerült 

 a Bisoii íjriscus, Boj. fajnak majdnem teljes 5 példányát kiásatni. A dilu- 

 viális homok, melyben ezen csontváz be volt temetve, közvetlenül har- 

 madkori rétegek felett terül el. Végre megtudjuk az ülési jegyzőkönyvből 

 még azt is, hogy ezen teljességénél fogva rendkívül érdekes objectum 

 prseparálása 1901 január 8-íg be volt fejezve, úgy hogy akkoráig a nagy- 

 szebeni múzeumban már fel is lehetett állítani. 



Ugyanazon évben a nevezett múzeum Binder GuszxÁv-tól egy szarvas 

 állkapcsot is kapott, melyet ajándékozó HosszupatakonHosszuaszó mellett, 

 Kis-Küküllő megyében 8 m. mélységben homokból ásatott ki. — Kolbe J. 

 főhadnagy pedig a bucsecsi Skit la Jalomnícza barlangban egy Ursus 

 spaelens koponyát gyűjtött, a melyet szintén a nagyszebeni múzeumnak 

 ajándékozott. (Verh. und Mítth. des siebenb. V. für Naturw. zu Hermann- 

 stadt. L. köt. Nagyszeben 1900 XXI. és XLVII, IX. old.) 



SCHAFARZIK F. 



Magyar petróleum kutatás 1900-ban. Az iOOO. év folyamán' a 

 következő helyeken történtek komolyabb kutatások petróleumra : 



1. Luho)i (Ungh m.) Dr. Bantlin Ágost három kutató aknát mélyesz- 

 tett. Az I. sz. Anna aknával, illetőleg az ebből megindított mély fúrással 

 még 1898-ban 315 m. mélységben megnyitott ugyan egy petroleumforrást 

 s még tovább is folytatta a fúrást 420 m-ig, de tudtán kívül idegen zárt- 

 kutatmányban, a miért is a további fúrás abban maradt. A 11. számú Török 

 aknából 1898 nov. 30-ától 1900 márcz. 31-ikéig 725 m-re lejutott ugyan a 

 fúró, de ekkor átmérője oly csekély lett, hogy a munkát be kellett szüntetni. 

 A III. sz. LicUa aknából 1900 aug. 1-től nov. 30-áíg 231 mtre jutott le a 

 fúrás, a melyből naponkint 5 hordó nyers kőolajat szivatytyuzhattak. 



2. FeJső-Komdi-iiíhoii (Sáros m.) az ottani Kőolaj K. T. 1899 szept. 

 27-től 1901 január 23-áíg 635 m-re hatolt le a fúróval, mialatt már 533 

 m-ben következett be erős gázkitörés, mely vízzel kevert kőolajat vetett 



Földtani Knzlöny. XXXII. köt. 190'J. ^ 



