52 IRODALOM. 



11.-én széles levegőáram vonult délfelöl Sziczilián, Olaszországon és Közép- 

 Európán át északnak. Ennek a déli áramnak és a porhullásnak egyidejű föllépése 

 szolgáltatja az 5-ik bizonyítékot arra, hogy a por csakugyan Afrikából szárma- 

 zott. A felső déli légáram gyorsasága a megfigyelések szerint 70 km óránkint. 

 Több, a porhullás kezdetére vonatkozó pontos adat combinálásából kitűnik, hogy 

 a por is legalább 70 km sebességgel haladt, ami — miután ez a felső déli légáram 

 sebességével megegyezik — 6-ik bizonyíték az Afrikából való származása mellett. 



A pornak eme elterjedésétől függetlenül lépett föl valamivel később a kele- 

 tibb -részeken egy porfelhő, melyet márczius 10. és 11. -e közötti éjjel érintette 

 Curzola sziget mellett Dalmáczia partjait s melyet bizonyára az általános áramlás 

 egy keleti ága vitt tovább 70 — 80 km-nyi gyorsasággal Bosznián és Magyar- 

 országon át. 



A porhullás többszöri megszakadása arra vall, hogy a felső légáram nem 

 volt egyenletesen telve porral. Güll V. 



IRODALOM. 



A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1898-ról. 246 lap, Budapest 1900 : 



(1.) BöcKH JÁNOS: Igazgatósági jelentés a m. Jdr. Földtani Intézet i898. 

 évi 'működéséről. 22 oldal. 



Az intézet tagjainak az évi működésére vonatkozó részletek és egyéb az 

 intézet történetét feltüntető adatok közül kiemeljük, hogy ebben az évben részle- 

 tesen fölvétetett : 



orogeologiailag : 1901.94 Km^ 



bányageologiailag : 23*02 » 



agrogeologiailag : 472'45 » és 161*12 Km^ átnézetesen. 



A nevezett év végén Magyarországon 29 gyógyforrás kapott miniszterileg 

 jóváhagyott védőterületet. 



(2.) PosEwiTz Tivadar : Szinevér-Polana és vidéke Máramarosmegyéhen. 

 15 oldal. 



Szinevér-Polana vidéke nagyon monoton jellegű, a mennyiben csakis 

 óharmadkorú képződményekből áll, melyek között szerző két ENy csapása egy- 

 mástól hatalmas homokkőzónával elválasztott menilitpala-vonulatot emel ki. 

 Kövületeket a helyenkint erősen gyűrött hegységben nem talált. 



Függelék. 1. Kotterbach és Porács környéke Szepesmegi/ében. Stuk D. és 

 Haueb F. nézeteivel megegyezően szerző felsorol : devonkorú dioritokat és zöld 

 dioritos palákat, ezek fölött feketés agyagpalákból és dolomitos meszekbői vagy 

 durva konglomerátokból álló karbonkorú rétegeket, melyekre a Szepesi Ércziiegy ■ 

 ség északi peremén a Galmus hegységet kéi^ezö felső triaszkorú meszek következ- 

 nek. A völgyeket terczier konglomerátok töltik ki. 2. A Szepes-Olaszl és Szepes- 

 Váralja közt elterülő dombvidék. Ez a dombos vidék kárpáti homokkőből áll és 



