54 IRODALOM. 



állapított DDNy-i csapásirányt követik, mi mellett — az ismételt ránczosodásnak 

 megfelelöleg — NyENy vagy KDK-nek dőlnek. Ez uralkodó csapásiránytól csak 

 helyi zavarodások okozta kis eltérések mutatkoznak ; a Székely kő tithon mészkő - 

 tömege azonban egészen déli végéig megtartja a harántiil állított rétegcsapást. 



(6.) Halaváts Gyula: .1 iniinjailmegijei Vj-Grcdi^hic, Lunlrínii, Hntí^zi'n 

 lörnyókéíu'k joUUani viszo)n/(ii. 13 oldal. 



A. fölvett terület a hátszegi medenczétöl É-ra fekszik és alaphegysége a 

 második^csoport kristályos paláiból, csillámos gneissaiból áll, a melyek apróbb 

 ránczosodásokat tekintetbe nem véve egy nagy, közelítőleg K — Ny-i irányú synkli- 

 nalist képeznek. A magasabb, harmadik csoportba tartozó palák, nevezetesen 

 chloritos palák és chloritos phllitek alárendelten jönnek csak elő a bejárt terület 

 nyugati részén, a Pojána-Riiszka keleti nyúlványaiban. 



A hátszegi medencze keleti oldalán, Oláh-Ponor és Uj- Gr edisty e YÍdékén 

 alsó krétakorú meszek és a felső, kréta homokkövei települnek a kristályos palákra, 

 hatalmas hasadékos plateaut képezve. Nyugatfelé pedig Tustya-Farkadin-xí-Ál a 

 felső kréta Lininof^auru^ transylviinicus NopcsA-tól jellemzett szentpéterfalvi réte- 

 gek fekszenek az említett harmadik csoportbeli palákon. 



A hátszegi öblöt a mediterrán kor kövületekben gazdag üledéke tölti ki, 

 míg a régibb kavicsterraszok és a fiatalabb kavicspadok a diluviális, illetőleg 

 alluvialis korba tartoznak. Schafarzik Ferencz. 



(7.) ScHAFAEziK Ferencz dr. : Klo])oliva és Malomvíz köniyrlénel. (/eolo- 

 yiai víszoiiyfii. '28 oldal. 



Ez a fölvételi jelentés a Retyezát hegységet tárgyalja. Szerző kimutatja, 

 hogy a Retyezát a magyar-román Kárpátokban egy gránitcsomót képez és hogy 

 vele Ny-ra szemközt egy másik hasonló hegycsomó fekszik, a mely ortho- 

 gneissből, azaz oly kőzetből áll, mely tulajdonképen szintén nem egyéb, mint egy 

 többé-kevésbé palás porphyros gránit. A DNy — ÉK-i, majd K-i csapású második 

 és harmadik csoportba tartozó kiristályos palák köpenyszerüleg veszik körül mind 

 a két hegy csomót. 



A Retyezát- tömzs déli oldalára verrukano foltok, egy kérdéses doggerpala 

 vonulat és Nerineákat tartalmazó biztosan malmkorúaknak vehető meszek 

 vannak települve. 



A gránitokon kívül más eruptív kőzetek is fordulnak elő, nevezetesen 

 gránitporphyrok és porphyritek, a melyek a szomszédos kristályos palákban 

 szórványosan mint telérek lépnek föl. 



A hegységen kívül, annak északi tövében, a hátszegi medencze szélén talál- 

 juk a közép krétakorú u. n. szenipéterfalvi rétegeket, közelebb a medenczéhez 

 kövületeket tartalmazó mediterrán, és végül mint legfiatalabb takarót diluviális 

 és alluvialis lerakódásokat. 



Glecsernyomokat, úgy mint morenákat, gömbölyűre lecsípzolt gránitkúpo- 

 kat (roches moutonnées), szerző a glecsertavak közelében, általában 1700 m-nél 

 maga abban talált. Pálfy M()R. 



