TÁRSULATI ÜGYEK. 67 



merültek olyan óhajtások, hogy e fontos időpontról a Társulat méltóképen meg- 

 emlékezzék. Ennek eredménye lett mai közgyűlésünk utolsó tárgya, dr. Koch 

 Antal vál. tag úr felolvasása a Társulat 50 éves történetéről. Tervbe volt véve ez 

 alkalomra a Földtani Közlöny 1883 — 1900. évfolyamaihoz részletes mutatót is 

 juttatni t. tagjaink kezébe, sajnosán kell azonban bejelentenem, hogy e munká- 

 val egészen nem készülhettünk el, de remélem, hogy még a tavaszszal szét- 

 küldhetjük. 



Társulatunk választmánya felbuzdulva azon sikeren, melyet az 1899. évi 

 erdélyrészi kirándulás felmutatott, a lefolyt évben is rendezett egy ahhoz hason- 

 lót Selmecz- és Körmöczbánya vidékére. S ha az előzőről el lehetett mondani, 

 hogy sikerült, erről elmondhatjuk, hogy fényesen sikerült. A jelentkezett tagok 

 közül ugyan mindössze csak tíz vehetett részt a kiránduláson, de a jelen voltak 

 mindenike fokozott érdeklődéssel vett részt az olykor kissé fárasztó kiránduláso- 

 kon és a minduntalan felmerült élénk és tanulságos eszmecserében. E szépen 

 sikerült s főleg tudományos tekintetben oly gazdag kirándulás arra indította a 

 Társulat választmányát, hogy az 1902. évi kirándulásra már jó előre tegye meg a 

 megfelelő lépéseket. A kirándulás szervezésére kiküldött bizottság ama javaslatát, 

 hogy a jelen évi kirándulás a Magas-Tátrába és az északmagyarországi mész- 

 szirtek közé rendeztessék, a választmány elfogadta s a kirándulás idejét szept. 

 hó 6 — 13-ig határozta meg. A részletes kirándulási programmot valószínűleg már 

 a jövő hó folyamán t. tagtársainkhoz fogjuk juttatni. 



Kajjcsolatban a kirándulási jelentésemmel felemlítem, «hogy a kirándulók 

 kis csapata szeptember hó 23-án a szklenói völgy geletneki nyílásának jobb olda- 

 lán meredeken kimagasló'rhyolith-sziklákban gyönyörködvén, elhatározta, hogy 

 e sziklavonulatot ezentúl ((Szahó ,/(i~.sr/-sGv7.M'»-nak nevezi és az érdemes magyar 

 tudósnak, ki annyi szeretettel, igazi lelkesedéssel és fáradhatlan munkával tanul- 

 mányozta ezen vidék geológiai alkotását, a sziklafalba emléktáblát helyez el.» 

 E czélból a helyszínén gyűjtő- és intézőbizottság alakult, mely megfogja tenni a 

 lépéseket arra is, hogy a cs. és kir. katonai földrajzi intézettől kiadott térképekre 

 a sziklavonulat elnevezése bevésessék. 



Társulatunk földrengési bizottsága is élénk munkásságot fejtett ki a lefolyt 

 év folyamán. A bizottság két tagja : Schafarzik Feeencz dr. és Kövesligethy 

 Eadó dr. részt vettek az 1901 április hó 1 1.-én Strassburgban tartott első nemzet- 

 közi földrengéstani értekezleten, melyen előadásokat is tartottak. Az ezen érte- 

 kezleten választott 7 tagú állandó comité egyik tagjává Kövesligethy tagtárstmkat 

 választotta meg. Ezenkívül a földrengési bizottság a seismographikus lökések föl- 

 jegyzésére beszerzett egy strassburgi kettős nehéz ingát, mely jelenleg már föl 

 van állítva a m. kir. Földtani Intézet földrengések észlelésére készített helyi- 

 ségében. 



Még egy örvendetes körülményről kötelességem beszámolni a t. közgyűlés- 

 nek, értem ez alatt azon érdeklődést, melylyel úgy a magánosok, mint a közinté- 

 zetek és hivatalok a Társulatunktól 1 896-ban kiadott geológiai térkép iránt visel- 

 tetnek. Hogy ezen érdeklődés nem lanyhul, bizonyítja az, hogy míg az év elején 

 készletünk még 66 pld. volt s ezenkívül 21 volt még bizományosunknál, addig az 

 év végén már csak 36 példányai rendelkeztünk, melyhez hozzászámítandó még a 

 bizományosnál levő 15 — 20 pld. Úgy hogy egy év alatt mintegy 30 — 35 példány 



5* 



