TÁRSULATI tJGYEK. 73 



mányi ülésen Lörenthey Imre dr. örökítő tag ajánlatára rendes tagnak választa- 

 tott Endeey Elemér tanárjelölt Budapesten. 

 Előadások : 



1. HoRusiTZKY Henrik bemutatja az íjsn reiulsznrs (fgi'Of/coloff'Kfi térképet 

 és ezzel kapcsolatosan tárgyalja Mar/f/dr-Szöh/iiéii f'x Párl:áiu/-X('nia i-i(léhé)iek 

 f/('olor/i((i i'iszoHi/dil. A térképen látható színek és sráfok s egyéb jelzések magya- 

 rázata után áttér előadó az egyes képződmények tárgyalására ; azok végén ki- 

 emeli a colluvialis területet is. Megemlékszik továbbá a területen előforduló 

 forrásokról és kutakról, a végén pedig a technikailag fölhasználható kőzeteket 

 sorolja föl, megemlítvén egyszersmind azok mikénti alkalmaztatását. 



ScHMiDT Sándor dr. azt a kérdést intézi az előadóhoz, hogy a részletes 

 agrogeologiai fölvételeket miért kezdette meg épen ezen a mezőgazdaságilag ke- 

 vésbé fontos területen és nem a Nagy-Alföldön ? 



BöcKH János mint a m. kir. Földtani Intézet igazgatója azt a fölvilágosítást 

 adja, hogy a részletes fölvételi területet nem az előadó, hanem felsőbb hatósága 

 határozta meg. E területre azonban nem mondható, hogy mezőgazdaságilag ke- 

 vésbé fontos, mert éppen egyike ama területeknek, hol a mezőgazdaság a legjob- 

 ban virágzik. A mi a nagy Magyar-Alföld agrogeologiai fölvételeit illeti, arra 

 megjegyzi, hogy a fölvevő geológusok két részre vannak osztva s a munka ott is 

 folyik, s hogy ez a térképlap korábban jelent meg, az pusztán a véletlen dolga. 



2. LiFFA Aurél : Adaíok (t cci/loiii Cliriisohcfiill ];i'isláÍ!il((ni isincrrlclicz 

 czimíi előadásában ezen a drágakövön észlelt uj formákat közli és öt kristálynak 

 részletes leirását adja. Ezek a drágakövek annyival is inkább becsesek, minthogy 

 hozzájuk hasonló ceyloni példányokat eddigelé meg nem figyeltek. E nagybecsű 

 anyagot a magyar tudományos világ ismert mecénása Semsey Andor ajándékozta 

 a magyar Nemzeti Nuzeum ásványtárának. 



3. Pálfy Mór dr. : bemutatja Alvhicz köriiiicl.éiiek fclsii kirlakorú rétcr/ei 

 czimíi munkáját. Gyulafehérvártól NyDNy-ra a Maros völgyének jobb oldalát a 

 poklosi völgyig vöröstarka agyag, homok és kavics váltakozó rétegei alkotják, me- 

 lyek 20 — 25° alatt KDK felé dűlnek. A poklosi völgyön alul Borbereknél e kép- 

 ződmény csak a völgyek bejáratánál és a gerinczek végén jelenik meg s Borbere- 

 ken alul nem található. E képződmény korára biztos adat nincsen, nagyon emlé- 

 keztet ugyan a kolozsvárkörnyéki eoczén tarka- agyagokra, de azoknál homoko- 

 sabb és kavicsosabb. Ez előforduláshoz hasonló legközelebb a sárd-borbándi 

 szigethegységben ismeretes, honnan Koch az eoczén intermedia rétegekhez való 

 viszonya után oligoczénkorúnak irta le, s ezért — bár feltételesen — a szerző is 

 ilyennek vette. 



A poklosi völgyön alul e kérdéses oligoczénkorú ké^jződmény felsőkréta- 

 korú rétegekre van concordánsan települve. A felső krétarétegek legszebb és leg- 

 jobban tanulmányozott feltárása az ú. n. Kolcspatak (katonai térképen : Stánilor 

 p.) völgyében van, hol több színtájban bŐ kövülettartalmú rétegek jönnek elő. 

 E kövületlelőhelyet először Herepey K. nagyenyedi tanár fedezte föl 1 893-ban s 

 s a gyűjtött faunát Álsó-Fchérráriiier/fic iiiomxirajiója czimű munkában leirva, 

 úgy találta, hogy a rétegek a Gosau- völgy rétegeihez hasonlók. 



Szerző a következő színtájakat különbözteti meg : 



Legfelül a völgy bejáratánál kékesszürke homokkőrétegek vannak, melyek- 



