Iti6 I>: KOCH ANTAL : 



gyakran találkozunk társulatunk múltjára vonatkozó értékes visszaemléke- 

 zésekkel, azokból levont következtetésekkel és tanulságos levonásokkal is. 



Hogy ezen értékes előmunkálatokban szépen és jól elmondottakat 

 egyszerűen átvegyem és kibövitve csak ismételjem, arra nézetem szerint 

 szükség nincsen, mivel módjában áll mindegyikünknek eme összefoglaló 

 jelentéseket olvasnunk ; inkább arra törekedtem tebát, bogy társulatunk 

 összes irományainak és kiadványainak gondos átkutatása után kivonjam 

 és átnézetesen összeállítsam mindazokat az adatokat, melyek a társulat 

 életét és fejlődését számokban és tényekben föltüntetik, s melyekből a 

 következtetések könnyen levonhatók. Ezek a statisztikai módszerrel össze- 

 foglalt és feltüntetett adatok társulatunk 50 éves építkezésének igazi épü- 

 letkövei, melyeknek pontos ismerése és mérlegelése nemcsak tanulságos, 

 de szükséges is, ba a továbbépítéshez biztos kézzel hozzáfogni akarunk. 

 Mindennek daczára mégis illőnek tartom, hogy bevezetésül legalább tár- 

 sulatunk keletkezéséről egészen röviden újból megemlékezzem. 



Mi, régibb tagok mind tudjuk, hogy a lelkes beszterczebányai tanár, 

 dr. ZiPsisE Andiíás eszméje és javaslata, melylyel a magyar orvosok és ter- 

 mészetvizsgálók Sopronban tartott VIII. nagygyűlésén, IS47 augusztus 

 11-én föllépett, volt az elvetett termékeny mag, melyből a bekövetkezett 

 viharos idők miatt csak 3 év multával csírázott ki társulatunk csemetéje ; 

 az is tudva van, hogy a nagylelkű magyar főúr, Esterházy Pál berezeg 

 pártfogása indította meg első sorban az elvetett mag csirázását. Kubinyi 

 Ágoston és Feeencz, Marschan József, Pettkó János és a javaslattevő 

 ZiPSER András tanácskozása 1848 január 3-án Yidefalván továbbá elő- 

 készítették a talajt ; de az eközben kitört viharban nem kelhetett ki a csí- 

 rázó palánta. 



A szabadságharcz leveretése után egyhamar alig jöhetett volna létre 

 társulatunk, ha Haidinger Vilmos, az akkori bécsi ifjú mineralogusok és 

 geológusok vezére, szaktudományaink terjesztésének szempontjából kiin- 

 dulva, pártfogása alá nem vette volna ügyünket. Mint az 1849 deczember 

 l-jén fölállított cs. kir. birodalmi földtani intézet igazgatója a bécsi kor- 

 mánynál jól előkészítvén az utat, 1850 május vége felé Pestre küldte volt 

 dr. HÖRNES MÓRiczot, mint a nevezett intézet biztosát, hogy az itteni vezér- 

 féríiakkal a fölállítandó társulat programmját megállapítsa. Az értekezlet 

 1850 május 24-én Engel Sándor, Fuchs Vilmos, Kubinyi Ferencz, Kováts 

 Gyula, Mikecz András, Nendtvich Károly, Petényi Salamon és Szabó 

 József jelenlétében megtartatván, dr. Hörnes M. kész munkaprogrammot 

 ajánlott az alapítandó társulatnak elfogadásra. Mivel társulatunk első műkö- 

 dése tényleg ezen munkaterv szerint indult meg, érdekes főbb pontjainak 

 ismerése. Ezek voltak: 1. Földtani tekintetben nevezetes vidékeknek 

 (Budapest, Hegyalja, Bakony stb.) monográfiái és földtani leírásai. -2. Egyes 

 helyeknek, melyek Magyarország ifjabb képződményeinek meghatározd- 



