A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT 50 ÉVES MŰKÖDÉSÉNEK TÖRTÉNETE. 167 



sára nagy befolyással leendenek (pl. Szobb és Türkenfeld stb.) mo- 

 nográfiái és leírásai. H. Az ifjabb képletű kövületek (pl, Budán, 8zobbon) 

 folytonos gyűjtése. 4. Egyes bányavidékeknek monografiiája a Cotta 

 újabb ércztheoriájának folytonos szem előtt tartásával. 5. Iparművileg 

 nevezetesebb ásványtani tárgyaknak, pl. a magyarországi építőköveknek, 

 mésznemeknek, kőszeneknek stb, leírása. 



Az értekezlet továbbá a következő határozatokat bozta : 1. Kubinyi 

 Á(iosTON megbizatik, hogy egy magyarhoni földtani társulat alapíthatására 

 felsőbb helyen a szükséges engedélyt kieszközölje. 2. KovÁxs Gyula a szük- 

 séges alapszaáblyok megszerkesztésével és a jövő közgyűlés elé terjesztésével 

 megbizatik. Ebben a következő pontok kiemelendők : a) A magyarhoni 

 földtani társulat, mely magánegylet, szoros tudományos kapcsolatban van 

 a bécsi cs. kir. bírod, földtani intézettel, h) A társulat a magyar nemzeti 

 Múzeummal is szoros viszonyban áll, a gyűjtött tárgyak annak tulajdo- 

 nába mennek át. c) A m. nemz. Múzeum szolgáltat helyiséget, őrzi a tár- 

 sulat iratait, és tisztviselői ingyen szolgálatukat fölajánlják. (J) A társulat 

 minden pénze csak valóságos tudományos működésekre fordítandó. A ta- 

 gok ingyen szolgálnak; csak úti költségeik és napszámosbérei téríttetnek 

 meg. (•) A felsőbb engedély után azonnal nyilvános közgyűlés tartandó, 

 melyre az összes aláírók meghivassanak, s az elfogadandó alapszabályok 

 azonnal kinyomassanak. /) A megalakulás után a tudományos kutatások 

 még a nyáron haladék nélkül megkezdessenek. 



Ezen programm értelmében azután 1850 jul. 6-án megtartatván az 

 első közgyűlés, a társulat tényleg megalakult és megválasztattak Kubinyi 

 ÁíiosTON elnöknek, Kováts Gyula titkárnak, és dr. Wagnek Dániel pénz- 

 tárosnak. Az alapszabályokat ugyanazon év szeptember H-án tartott máso- 

 dik közgyűlésen fogadták csak el, melyen berezeg Esterházy Pál közakarat- 

 tal a társulat pártfogójának proklamáltatott és egyúttal megválasztattak a 

 tisztikar többi tagjai is, u. m. Kubinyi Feeencz alelnöknek. Szabó József 

 másodtitkárnak, Mikecz András, Petényi Salamon, Nendtvich Károly és 

 Maeschan József választmányi tagoknak. 



Ilyen szorosan körülszabott keretben indult meg tehát társulatunk 

 szerény működése 1850-ben, melyet tovább nem kell most vázolnom, 

 miután azt 22 év előtt Schmidt Sándor tagtársunk fentemlített jelentésé- 

 ben már behatóan jellemezte. Csak 1880-tól kezdve kívánom társulatunk 

 további 20 éves munkásságát is folytatólag vázolni. De mielőtt ehhez 

 fognék, áttérek előbb szorosabban kijelölt feladatomra, a társulatunk 

 50 éves működésére vonatkozó tények átnézetes összeállítására. 



A mi mindennekelőtt egy társulat létezésének első és főfeltételét, az 

 azt fentartó tagokat és azok számainak évi hullámzását illeti, az két mel- 



12* 



