NAGY-KÁROLY VÁROS LEGÚJABB ARTÉZI KÚTJÁRÓL. líll 



Károlyhoz viszonylag legközelebb esö vulkáni vidéket, csakhamar arra a 

 véleményre jutunk, hogy ezek az anclesit-kavicskák egyedül a Nagy-Bánya, 

 Bikszád, Nagy-Szölös és Beregszász között nagy karéj alakjában — hú- 

 zódó trachyt-(ande8Ít)-hegy8égböl, de főkép a Nagy-Bánya és Bikszád közötti 

 szakaszból származhattak, tehát az Avas hegységből és a nagyszőlőst 

 hegyekből, a melyekben nemcsak az andezit-láva, de tufája is bőségesen 

 található. Ezen a 10 — 12 mérföldnyi, tehát 79 — 90 kilométernyi úton az 

 andezit-görgetegek bízvást akár fövenyszemekké is lekophattak. 



Halaváts Gyula kimerítő összeállítása* furópróbák híján Nagj^-Károly 

 és környéke altalaját nem ismerteti. Nagy-Károlyban hét artézi kutat említ 

 50 m. mélységűt és csak egyet, mely a 100 méter mélységet meghaladja 

 (101 m.). Ugyanezen forrás szerint Szathmáron hat artézi kút van, mélysé- 

 gük 43 '47 m. és 92 m. közt változik. Erről a 90 métert meghaladó, nagy 

 piacziról magánértesülésből tudom, hogy bővizű, bár ebből is szivattyúzni 

 kell a vizet, mert a tükre 3*79 m.-nyire marad a fölszíu alatt. Nyíregyházá- 

 ról Halaváts 14 régibb és újabb artézi kutat sorol föl, a melyek közt 13-nak 

 a mélysége 42 és 91*4 m. között változik (legtöbbnyire 45 — 52 m, között) 

 és csak egynek a mélysége, a városháztérié haladja meg kevéssel a 386 m. 

 mélységet. Ezt az egyet Zsigmondy Béla fúrta 1887 — 1889-ben. 



Ujabb fúrások adatai erről a vidékről nincsenek az iíodalomban föl- 

 jegyezve. Dehreczen fúrott kutairól (e városból Halaváts 31 kutat sorol föl) 

 tudjuk, hogy mélységök általában 40 és 100 méter közöt* változik, kettőt 

 kivéve, a melyek jóval mélyebbek. így a nagy templom előUi téren 1886. és 

 1891. évek között Zsigmondy Béla 837 m. mélységet ért el s a víz tükre 

 4"60 m.-nyire van a fölszín alatt. A magyar államvasút új fűtőházánál 

 Bauer és Társa 126-5 m. mélységig fúrt. Ez a kút naponként 86,400 liter 

 14 E. fokos (= 17*5 C. fokos) vizet ad s vize 0*85 m.-nyire emelkedik a 

 talaj színe fölé. Ez volna tehát az egyetlen igazi artézi kút. Sajnos, hogy a 

 keresztül fúrt rétegek anyaga az öblítő módszerrel összekeveredett s el- 

 kallódott. 



Ha mindazokat az adatokat tekintetbe vesszük, a melyeket Detreczen, 

 Nyíregyháza és Szathmár területéről a fúrópróbák alapján Wolf Heineich 

 igen gondosan összeállított,** az a meggyőződés támad bennünk, hogy men- 

 től tovább haladunk a keletfelöli hegyek koszorújától Ny. és D-Ny. felé 

 annál vastagabb rétegekben települnek a sík vidékekre az alluviális kép- 

 ződmények; hogy az alluviális hatások a tág folyómedrekben a diluviális 



* Halaváts Gyula, A ma (Ji'ar országi artézi kutak története, terület szerint- 

 eloszlása, mélj'ségök, vizök bőségének és hőfokának ismertetése. (Az 1S!)6. évi ezredi 

 éves kiállítás alkalmából.) M. kir. Földtani Intézet kiadványa. Budapest, 1896. 



** Geologisch-geograpliische Skizze der niederuugarisclien Ebene. — .Jahrimch 

 d. k. k. geolog. Reichsanst. 1867. Bud. XVII. p. ^9."i-534 etc. 



