ADATOK MAGYARORSZÁG FOSSIL FLÓRÁJA ISMERETÉHEZ. 



2ül 



lett egy, vagy két tenyészeti gyűrű 

 s ezek úgy képződnek, hogy a ve- 

 zető réteg nagy lumenű sejtjei foko- 

 zatosan összelapulnak, miáltal a 

 lumen kisebbedvén, a viszonylagos 

 falvastagság emelkedik s egy tö- 

 möttebb réteg keletkezik ; hason- 

 lóan, mint az évgyűrű határán (a). 

 Míg azonban az évgyűrű határán a 

 tömött réteg élesen kiválik és elüt 

 a következő évi vezető rétegtől, ad- 

 dig az évgyűrű belsejében levő te- 

 nyészeti gyűrűknél a tömöttebb ré- 

 teg fokozatosan megy át ismét a 

 rákövetkező vezető rétegbe. 



A két ál-évgyűrűhatár rende- 

 sen egymáshoz közel van, sőt néha 

 egybeolvad. 



Az évgyűrűk e különös szer- 

 kezetét, mint állandó jelleget, eddig 

 még tudtom szerint sem fossilis, 

 sem pedig recens fánál nem tapasz- 

 talták, s midőn azt a nekem átadott 

 kis darabkából készült csiszolaton 

 először észleltem, a recens fáknál 

 is előfordulni szokott rendellenes 



többszörös évgyűrű-képződésre gondoltam. Miután azonban láttam, hogy 

 ez az alakulás minden évgyűrűben következetesen és egyformán léj? fel, 

 meggyőződtem, hogy itt nincs valamely rendellenes képződéssel dolgunk, 

 hanem határozott jelleggel és kívánatosnak tar- 

 tottam — alaposabb meggyőződés czéljából — a 

 kövületből még egy nagyobb darabot is kérni. 



Az ebből készült csiszolatokon a leírt saját- 

 szerű évgyűrűszerkezetet szintén határozottan fel 

 lehetett ismerni s így ezt a fa faji jellegének kell 

 tekintenünk. 



A keresztmetszet képén az évgyűrűn keresz- 

 tül szűk sávok [)'], bélsugarak vonulnak. Ezek 

 gödörkézése a keresztmetszeteken egyáltalán nem 

 volt kivehető. Előfordulásuk igen változó és pedig 

 minden 1 — 18, átlag pedig minden 8 tracheida- 

 sorra esik egy bélsugár. Ugyané képen a trachei- ± ábra. 





1. ábra. 





