ADATOK MAGYARORSZÁG FOSSIL FLÓRÁJA ISMKKtTEHEZ. 



'103 



Ci'ifpfottieria és (Jiauiaecyparis nemek fájának anatómiai jellegeire em- 

 lékeztet. 



A halatonkövesdi kövület, a Lóczy Lajos dr. egyetemi tanár úrtól 

 velem közölt adatok szerint, a « Berekháti) cl ülői szőlőkben találtatott, 

 veres homokkőben (grödeni homokkő), melyben vékony szénzsinórok is 

 találhatók s a mely homokkő a legalsó triashoz, vagy talán még a permi 

 systemához tartozik. 



A kövület sötétbarna szinű, majdnem fekete ; a rostok irányában tö- 

 rékeny s keresztben is könnyen repedezik. Concentricus köröket szabad 

 szemmel sem a törött, sem pedig a csiszolt keresztmetszeteken nem lehet 

 felismerni s a kövület fa volta csakis a hosszmetszeteken tűnik fel. 



wa> 



3. ábra. ^""/i 



4. ábra. ""ii 



Mikroskóp alatt nézve a vékony csiszolatokat, a sejtfalak sárgás 

 sötétbarnák, mely szín részben az átalakult organikus anyagoktól ered. 

 A sötétszínü sejtfalak és ezek jól megtartott szerkezete elég világosan fel- 

 ismerhetők. Elmosódottság csupán a bélsugár-parenchyma vékonyfalú sejt- 

 jeinek falszerkezeténél tapasztalható. 



A fa, miként a ?>. és 4. képek is mutatják, tracheidákból és bélsugár- 

 parenchymából áll, évgyűrüs szerkezetű és az utóbbiak görbüléséből ki- 

 vehető, hogy a megvizsgált darab egy idősebb farész. Az évgyűrűk határát 

 (3. kép a) a sugár irányában összelapuló 1 — 3 tracheidaréteg alkotja, a 

 mely évgyűrűhatárt képező lapos tracheidák a sugárirányú hosszmetszeten 

 (4. kép a) is jól láthatók. 



E körülmény, vagyis, hogy az évgyűrűk külső rétegét csupán 1 — 3 

 összelapult — és a nagy lumenü vezető tracheidákra minden átmenet nél- 



