ADATOK MAGYARORSZÁG FOSSIL FLÓRÁJA ISMERETÉHEZ. 2()5 



lehet szó a szomszédos tracheidák áttetsző udvaros gödörkéinek körvona- 

 lairól, az abból következik, hogy ez áludvaros gödörkék mindenütt a bél- 

 sugársejtek közepére esnek és hogy az áludvarok jóval 'kisebbek, mint a 

 tracheidák udvaros gödörkéi. 



A bélsugár-sejtekben egy tracheidára rendesen l-i2 gödörke esik, egy 

 vizszintes sorban elhelyezve. Akadnak azonban itt-ott oly l-íí sejtnyi ma- 

 gas bélsugarak is, a melyekben a sejtek aránylag szélesek s bennük S-:) 

 gödörke is van egymás fölé helyezve. Az ily bélsugár-sejtek hosszuk közepe 

 táján kiszélesedök. 



Amint a húrirányú csiszolatokból kivehető, a bélsugarak 1-45 sejt- 

 nyi magasak, legnagyobb részükben azonban az egymás fölé helyezett sej- 

 tek száma 30 nál kisebb. Ugyané csiszolatokon meg lehetett állapítani, hogy 

 a bélsugarak egy sejtnyi szélesek s csak itt-ott akadnak olyanok, a melyek- 

 ben helyenként két sejtsor foglal helyet egymás mellett. 



A leirt jellegek alapján a balaton-kövesdi fakövület meghatározása 

 most már a következő. 



A tracheidák udvaros gödörkéinek leirt jellemző alakja és elhelyezése 

 az Ai-ducaría typus sajátsága s ilyen udvaros gödörkékkel bírnak a fossil 

 Cordaioxylon és AraucnrioxyJoii csoportok és a recens Araucaria és 

 Dammara nemek. 



A fossil csoportokat véve először szemügyre, az irodalmi adatok sze- 

 rint a Cordaioxylon és Araucarioxyloii fák egymástól egészen biztosan 

 csakis a beleső szerkezetének ismerete mellett különböztethetők meg. 



Grakd' Eury,* kinek a Cordaiteaek ismeretét köszönhetjük, és Poto- 

 NiÉ*-*" megállapítottak ugyan oly anatómiai jellegeket is, melyek által e két 

 csoport egymástól tisztán a másodlagos fa szerkezete alai)ján is különbö- 

 zik ; az irodalomban található s a nevezett fossil csoportokhoz besorozott 

 fajok jellegeit véve azonban alapúi, e két «nem» fajai nem oszthatók a 

 faszerkezet alapján két csoportra. 



Hogy a jellegek megállapítása, valamint a besorozás minden egyes 

 esetben helyesen történt-e az egyes kutatók részéről, s hogy helyes volt-e 

 az említett két kutató által megállapított jellegektől eltekinteni, azt itt 

 mérlegelnünk messze vezetne. Olyan, — a tüzetes meghatározást nehezítő, 

 söt lehetetlenné tevő viszonyokkal, a milyeneket a tarnóczi kövült fa (/-'/- 

 iius Tarnócziejhsis Tuzs.)*** leírásánál is ismertettem, itt is találkozunk, 

 azzal a különbséggel, hogy itt kihalt nemmel, vagy nemekkel is van dolgunk. 



A Grand' Eury és a Potonié említett leírásai szerint, a palsozoi for- 



* Flore Carboniíere du dép. de la Loire. 1S77. 

 ** Die System. Zugehörigkeit d. verst. Hölzer (v. Typus Auracarioxylon) etc. 

 Naturwiss. Wochenschrift 1889. és Lelirbuch d. Pflanzenpala?ontologie 1899. 

 *** Természetrajzi Füzetek 1901. p. iíTr!. 



