208 Dt MELCZEi: aUSZTÁV. 



PYRIT A MOXZONI HEGYRŐL. 



Dr. Melczer GuszTÁv-tól.* 

 (Három kristályrajzzal a szövegben.) 



F. Zeiske úr, kissingeni magánzó, a Monzoni hegyről származó igen 

 érdekes kifejlödésű pyritkristályokat bocsátott a rendelkezésemre megvizs- 

 gálás végett. Szives közlése szerint e kristályok a Monzoni hegy északi lej- 

 tőjéről származnak egy ((Selle-Aufstiegi) és Malinverno között levő mon- 

 zonit-domb mészpát teléréböl, amelyben vascsillám is előfordul. 



A Monzoni hegyről és pedig ugyancsak Le Selle mellől « nagyszemű 

 márványból" már Dölter említ pyritet, a mely szintén vascsillám társasá- 

 gában fordul elő, tehát ugyanerről a helyről való. '>'■♦' Később Catheein*** ír 

 le pyritet a Monzoni hegyről, a melylyel együtt szintén vascsillám fordul 

 elő : ez tehát valószinüleg ugyanezt az előfordulást képviseli, annyival 

 inkább, hogy kifejlődés tekintetében is azonos a tőlem megvizsgált pyrittel. 



Én mindamellett nem tartom fölöslegesnek vizsgálatom eredményét 

 röviden közölni, egyrészt mert sem Dölteh, sem Cathrein nem rajzolták le 

 ezen igen érdekes kifejlödésű pyritet, másrészt, mivel a tőlem megvizsgált 

 kristályokon két, a pyritre nézve általában új, igen egyszerű tengelymet- 

 szésü formát állapíthattam meg. 



A köröskörül kifejlődött kristályok calczitban ülnek (egy kis hasadási 

 romboéderen méretett 74° 59', számolva 74^ 5.")'), néhány mm. nagyok; 

 felületükön egyesek változatlanok, de legnagyobb részük kissé elváltozott, a 

 mennyiben igen finom sárgás színű hártya vonja be őket. Ez a hártya lepat- 

 tanva a mikroszkóp alatt teljesen optikailag isotrop test módjára viselkedik. 

 Állandóan következő formák vannak jelen a kristályokon : 



<( (1001 

 o{lll) 



f (45!) 



a melyek közül a / [421 j formát könnyű fölismerni arról, hogy a hexaéder- 



* Előadta a Földtani Társulat WHH inárczius iió ö-én tartott szaküléséu. 

 ** Mineral. MitthoiI. 1877. évf. 79. 1. 

 *** Mineral. u. petr. MittJieil. 10. (18S9) HOr). 1. 



