PYRIT A MONZONI HEGYRŐL. 



->()<.» 



rel való combinatiói éllel párhuzamosan mindig rostos. Kp [221] formát 

 sem DÖLTEE, sem Cathkein nem említi ; a tőlem megvizsgált kristályokon, 

 apró lapokkal ugyan, de állandóan jelen van. Ellenben a CATHiiEiN-töl 

 említett {140}-formát, a mely tehát ellenkező állású, az én kristályaimon 

 nem találtam. 



A kristályok pentagondodekaéderes termetűek, de — mint Cathrein 

 is említi — többnyire erősen meg vannak nyúlva és pedig egy főtengely és 



1. ábrí 



3. ábra. 



% ábra. 



egyúttal egy vagy két et él irányában, úgy hogy egészen rhombos kristá- 

 lyokhoz hasonlítanak (1. ábra), egynémelyik még jobban el van torzulva 

 (i>. ábra). Az irodalomban csupán G. Rose említ némileg hasonló elnyúlt 

 pyritkristályokat*, de azok fennőtt kristályok és valószínűleg Angliából 

 származnak. 



Csupán egy kristályon találtam az említetteken kívül még több for- 

 mát (3. ábra), nevezetesen a jw övben a {332} triakisoktaédert, a mely ezen 

 előfordulásra nézve új és a to övben a {754} és {643} dyakisdodekaédere- 

 ket, <i melyek a pyritrc nézve általában újai-, mivel sem Goldschmidt 

 Index-ében és szögtabelláiban, sem az azóta megjelent irodalomban nem 

 találtam őket. Jóllehet csak egy kristályon vannak jelen, biztos formáknak 



* Pogg. Annalen XIV (1828) 97. 1. 



