IRODALOM. iill 



IRODALOM. 



ll.) SzELLEMY Geyza: Az ó-racliiai havasok érczklejicí. Bányászati és Koli. 

 lapok XXXIV. évf. 1901. 46—49 old. 



Szerző ezen czim alatt a radnai ércztelepek geológiáját ismerteti. Jónak 

 látja azonban a többi előtte ott járt kiitató közleményeinek mellőzésével kijelen- 

 teni, hogy értekezésében « nagyjában » dr. Primics Gyöegy eredményeit követi. 

 A felsorolt képződmények csakugyan mind PBiMics-nek közelebbről nem idézett 

 (A radnai liavasok geol. viszonyai, Különös tekintettel a kristályos palákra ; a m. 

 tud. akad. math. és term. tud. közleményei XXI. köt.) munkájából vannak átvéve, 

 még a geológiai térkép is Primics-ó, sőt még az o — 6. szelvényben is könnyíi 

 Pebiics rajzaira ráismernünk. A 4-ik «ideális)) szelvény ellenben, ugy látszik szerző 

 eredeti rajza, de itt elég merész módon egy teljesen különvált, kiemelt kréta- 

 rögöt félig eoczén rétegekre látunk ráborulva. Ez olyan nagymérvű zavarodás 

 mely mindenesetre megérdemelte volna, hogy szerző vele kissé közelebbről is 

 foglalkozzék. 



Egy pontban azonban sehogy sem lehetünk szerzővel egy nézeten, t. i. 

 abban, hogy ő « bizonyos rendes az andezittal vagy annak brecciájával S7urj- 

 san összeforrott ércztelepen» kívül a többi ércztelepet, mely a kristályos mészkő 

 és csillámpala határán, vagy kizárólag a kristályos mészkőben előfordul, ((eredetis- 

 nek nyilvánítja, melyen az eruptiv közetek feltörése nagyfokú zavarokat idézett 

 elő (]. 48 1. bal columna 4 — .5 sor felülről). Ugyanezen lap jobb oldali cohim- 

 nájában, felülről a 7 — 9 sorban pedig azt mondja, hogy a « (Nándor) tömzsön, mely 

 eredeti éreztelep, tisztán észlelhető az andesit kitörésének hatása)) és végre ugyan- 

 ott lejebb a 6. kikezdésben. « Mindezen telepek egy eredeti ércztelepnek .... 

 a részei, melyek a trachit kitörése alkalmával részekre daraboltattak, szét- 

 liányattak» stb. 



Ezen idézetekből nyilvánvaló, hogy Szellemy Geyza úr azon véleményben 

 van, miszerint a radnai ércztelepnek azon része, mely a mészkőben kitöltéseket 

 képez, már megvolt az eruptiv kőzetek feltörése előtt is, tehát emezeknél régibb. 

 Nem hoz fel azonban semmit, a mi ezen véleményét támogatná. 



Ezen sajátságos felfogásával szerző nemcsak Posepny F. régebben kifejtett 

 nézetével (Verh. d. k. k. geol. R. Anstalt 1870, a 19^20. lapou : Die Natúr der 

 Erzlagerstátten von Rodna in Siebenbürgen), hanem a trachitos ércztelepeinkre 

 vonatkozó eddigi ismereteinkkel is merő ellenkezésbe jutott. Hiszen mi ugy tudjuk 

 hogy nemcsak Radnán, hanem más hasonló bányahelyeken is az aranyos-ezüs- 

 tös, ólmos teléreink az eruptiv kőzetek feltörését követő postvulkános hatásoknak 

 a szüleményei s ennélfogva az eruptív közeteknél határozottan fiatalabbak. 

 A tulajdonképeni sorrend tehát ez : A) Tektonikai processusok szétzúzzák az alap- 

 hegységet és ekkor nyomban megindul a mélyen fekvő magmák eruptiója. B) Sol- 

 fatára hatás és az ascensió működése (felérek keletkezése). 



Végül elmondja a szerző, hogy a radnai bányászatot a kincstár eddig csak 



