■2 1 -2 IRODALOM. 



nagy pénzbeli áldozatok árán tudta fentartani, minthogy csak a galenitot dol- 

 gozták fel. A vaskéneg és főleg a zinkkéneg használatlanul maradtak ; ez utóbbi 

 azért, mert nagy vastartalmánál fogva nem lehetett megolvasztani. Ujabban azon- 

 ban sikerült a zincumot electrolyzis útján vasmentesen előállítani, mely körülmény 

 ismét ráirányította a bányászati vállalkozás figyelmét az itteni gazdag horgany- 

 érczekre. Schafakzik Fekencz. 



(i2.) ScHMiDT L. : A mdramarosi bányászat fejlődésének története. Bány. és 

 koh. lapok. XXXIV. köt. 1901. p. 330—835, magyar. 



Máramaros vármegye bányatörténetére való visszapillantások, a melyekből 

 kitűnik, hogy a kősó kiaknázása a bronzkorszak homályába nyúlik vissza. 



SCHAFARZIK F. 



(3.) Wahlnee Aladák : Mcujijarország bánya- és kohóipara 1900. évben. B. 

 és koh. lapok. XXXIV. köt. Selmeczbánya 11)01, 4°. 32 old. (Magyarul.) 



Szerző egybeállította a magyar bányászat 1900. évi területi gyarapodásá- 

 nak, az újabb berendezéseknek, a munkásviszonyoknak, szerencsétlenségeknek, 

 társpénztároknak, begyült bánya-adónak (741,399'54 korona) és végül a bányá- 

 szati és kohászati termékeknek pontos statisztikáját. Utóbbiakat a következő 

 számadatok tüntetik föl : 



korona értékben 

 10.764,576-37. 

 2.306,17á-.j7, 

 260,546-75, 

 740,847-64, 

 35.564,715-34, 

 barnaszén 51.282,766 « 34.340,084-41, 



kőszén 14.470,465 « 15.256,108-44, 



Megemlítendő végül, hogy 19U0-ban Luh-on (Ungmegye) 231 m. és Felsö- 

 Komárnikon íZemplénmegye) 635 m. mélységben petróleumot nyertek és hogy 

 mindegyik kút naponkint 5 hordó nyers olajat ad. Schafakzik F. 



(4). M. kir. Pénzügyminisztérium. Adatok a m. kir. kincstári bányászat és 

 azzal rokon ágazatok 1900. éri állapotáról. Budapest 1901. 4°, p. 1 — 70. 

 (Magyarul.) 



Az előbbi ismertetés kiegészítéséül (melynek számadatai az ország összes 

 termelését fejezik ki) e jelentésből csupán a kősó termelésre vonatkozólag meg- 

 említjük, hogy azt 1900, évben 1.893,630 q mennyiségben és 13.658,406 korona 

 értékben bányászták. Schafarzik F. 



(.5). ^Ierza Károly: Máramarosi gipsztelepekről. Bányász, és kohász, lapok, 

 XXXIV. köt. 1901. 49 52 okíal. 



Szerző két gipsztelepet ismertet a máramarosi sóformátióból. Egyike ezek- 



