280 Dt KOCH ANTAL. 



A czementgyárhoz közel, a beocsini völgynek nyilasa körül van egy 

 pár kavicsbánya, honnan a gyár a betonhoz szükséges kavicsot és poron- 

 dot veszi, melyek szintén nagyon érdekes geológiai viszonyokat feltün- 

 tetnek. A bányáknak görgetegkö-üledéke nem más, mint a beocsini völgy- 

 patak diluviális törmelékkúpjának része, mely törmelékkúpot a patak a 

 völgy mélyebbítése folyamában a jelenkorban általtört és kettéválasztott. 



A völgytorok l)al oldalán fekvő nagyobbik kőbányának a szelvénye 

 a következő : 



1. A bánya tetejében sötétebb barnássárga párkányvályog (átmosott 

 lősz) 3 — 4 m. vastag burkolata terül el, mely egy régi temetőnek talaját 

 képezé vala és tele van embercsontokkal. 



2. Világosabb barnássárga párkányvályog, szabálytalanul váltakozó 

 porond- és kavics-rétegcsékkel meg fészkekkel, kb. 10 m. vastagságban. 



3. Patakgörgetegkövek rendetlen halmaza, szabálytalanul váltakozó 

 lőszrétegcsékkei és porondfészkekkel a bánya fenekéig kb. 10 m. vastag- 

 ságban. E kavicsüledék falából szedtem ki az Elephas primigenius Blum 

 zápfogát és agyartöredékeit, az Equua fossilis v. Meyer zápfogait és egy 

 Canis sp. állkapcsát. 



Ebből a szelvényből kitűnik tehát, hogy a görgetegtelep alsó részé- 

 nek leülepedése mindenesetre még a negyedkorban ment végbe, egyfelől 

 és túlnyomóan a beocsini völgy patakja által legörgetett és lassanként 

 feltöltődő görgetegkövekből, másfelől és alárendelten a magyar Alföld sík- 

 járól ideszállingózott és itt leesett lüszporl)ül. A görgetegtelep fölött el- 

 terülő vályog azonban valószínűen már csak később lemosódott löszből 

 keletkezett. 



A völgynyílás jobb partján nyitott kavicsbányák fekvőjében hasonló 

 görgetegkőlerakódás látható. Ebben a hegység összes kőzetei mellett rit- 

 kán egész ökölnyi magnetitdarabok is találtatnak, bizonyítva ezen vas- 

 éreznek tömeges előfordulását a hegység gerinczéhez közel, a hol nyomait 

 több helyen korábbi években ki is mutattam volt. 



A legalsó kavicsbányában a laza görgetegkő-telep mészkötszerű 

 konglomeráttá alakult át, valószínűleg utólagosan beszűrődött mészolda- 

 toknak hatása következtében. E konglomerátnak vastag padjai lankásan 

 fölfelé a völgynek dűlnek és a rajta települő laza görgetegüledéken is 

 ezen rétegzési iránynak a nyoma vehető ki. Ebből kitetszik, hogy az egy- 

 kori diluviális törmelékkúpnak csak a hátsó része lehet itten föltárva; 

 mert a mellső vagy homlokrészén a törmelékkúpnak mindenesetre kifelé, 

 tehát északi irányban dűlő rétegzési nyomokat kellene mutatnia. 



