290 LAJOS FERENCZ. 



iránya D — E-i volt. Kárt iiem okozott. A rengést dörgés előzte meg. Erőssége 5°. 

 (Krumenachek István.) 



77. L\agii-Gáj (Tor. m.). D. u. 6 ó.-kor egy erős lökésben, majd hullámzás- 

 ban nyilvánuló fr., morajtól kisérve. A rengés következtében a függő-lámpa moz- 

 gásba jött, A megfigyelőnek fel kellett állania székéről, annak mozgása miatt. 

 A rengés D-ről jött. Erőssége 5°. (Csampazevits Dusán, postamester.) 



78. Nagy-Kikind(( (Tor. m.). a) D. u. 5 ó. 55 p.-kor K-ről jövő hul- 

 lámzó 10 mp,-ig tartó és erős robajjal összekötött fr. 2 erősebb lökéssel. (Gencsy, 

 százados.) 



b) D. u. 5 ó. 57 p.-kor gyengén hullámzó fr., a melyet rezgés követett, 

 A hullámzás tartama 5 — 6 mp., a rezgésé pedig 4 — 5 mp. volt. A szobákban a 

 függő-lámpák mozgásba jöttek, a képek a falhoz verődtek. A rezgéssel egyidejűleg 

 erős dörgésszerü morajt lehetett hallani. Erőssége 5°. (Grob Béla, főszolgabíró.) 



c) D. u. 5 ó. 57 p.-kor 3 hullámzó lökésből álló fr. 2 — 3 mp.-nyi időközzel. 

 A rengés következtében az ingaórák megállottak. Egyidejűleg dörgés hallatszott, 

 a mely a berobogó vonat robajához hasonlított. Erőssége 5°. (Nemes Gusztáv, 

 áll. főnök.) 



<l) D. u. 5 ó. 59 p.-kor egy hevesebb és egy gyengél)b lökésből álló fr. 

 Iránya valószínűleg DNy-EK-i volt. A rengés hatása abban állott, hogy a meg- 

 figyelő lakásában az ingaóra megállott. Erőssége 5°. (Hauser, főgymn. tanár.) 



79. Nar/y-Tor((l; (Tor. m.). D, u. 6 ó. 10 p.-kor lökésszerű fr., a mely úgy 

 tűnt fel, mintha alulról felfelé hatott volna. A lökések oly rövidek és oly sűrüek 

 voltak, hogy egymástól elválasztani és megolvasni nem lehetett. Az első lökés 

 volt a legerősebb, úgy hogy sok kis gyermek a földre esett. Iránj^a; DK-ENy-i 

 volt. A rengés következtében 200 kémény többé-kevésbbé bedőlt és igen sok ház- 

 ban a falak megrepedeztek. A Béga-csatornában a víz körülbelül 1 m. magas 

 hullámokat vetett. A rengéssel egyidejűleg menydörgéshez hasonló hangtüne- 

 mény hallatszott és a fr. egész tartama alatt tartott. Erőssége 7°. (Cho elé Gyula.) 



80. Némcl-Bof/Hán (Krassó-Sz. m.). D. u. 6 ó.-kor rendkívüli erős fr. (Pest. 

 Lloyd ápr. 3. ) 



81. jSémei-Kcíikd (Tor. m.) D, u. néhány mp.-el 6 ó. előtt eleinte gyengébb, 

 majd erősebb reszketés, utóbb rázás, végül lökések, 8 — 10 mp. tartammal. Összesen 

 mintegy 10 — 18 oldalról j() vő lökést vagy rázást lehetett észlelni, a melyeknek 

 következtében a fák és liázak erősen inogtak. Iránya ED-i volt. A rengés alatt 

 és előtt kocsizörgéshoz hasonló morajt lehetett hallani. Erőssége 5 — 6° között. 

 (Mauzee Gyula, kir. mérnök.) 



82. XéiiK't-KtcnH'r (Tor. m.). D. u. 5 ó. 55 p.-kor 2 liuUámzó lökésből álló 

 fr., a melyet rezgés követett. A lökések 2 mp.-ig tartottak, a rezgés 30 mp.-ig. 

 Rombolást nem okozott. Iránj'a DNy-EK. A rezgést 30 mp.-ig (?) tartó dörgés 

 kisérte. Erőssége 5 — 6° között. (Községi elöljáróság.) 



83. Német- Csanád (Tor. m.). D. u. 6 ó. 5 p.-kor néhány mp.-ig tartó, DK- 

 ENy-i irányú hullámzó fr. volt. A hullámzás meglehetős erős volt úgy, hogy a 

 lakók rémülten futottak az utczára. A rengés nagy zajjal jött. Az ablakokat meg- 

 zörgette, a függőlámpák lugasba jöttek, az edények összecsörömpöltek. Erőssége 

 4 — 5° között, (Feank IIeniuk, áll. tan ító. ) 



84. Ó-Becse (Bács-B. m.). D. u. 6 ó.-kor nagy zajjal jtivő, 2 mp.-ig tartó 



